# Službeni list L 193/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 193 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.1. kolovoza 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 193

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.1. kolovoza 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1577 оd 20. travnja 2023. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o izračunu kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku ili robnom riziku i o tretmanu tih pozicija za potrebe regulatornih zahtjeva za retroaktivno testiranje i zahtjeva za raspodjelu dobiti i gubitka u skladu s alternativnim pristupom internih modela (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1578 оd 20. travnja 2023. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju zahtjevi za internu metodologiju ili vanjske izvore koji se upotrebljavaju u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (
  1
  ) | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1579 оd 31. srpnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu statistike o cijenama u poljoprivredi (
  1
  ) | 14 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1577 оd 20. travnja 2023. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o izračunu kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku ili robnom riziku i o tretmanu tih pozicija za potrebe regulatornih zahtjeva za retroaktivno testiranje i zahtjeva za raspodjelu dobiti i gubitka u skladu s alternativnim pristupom internih modela (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1578 оd 20. travnja 2023. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju zahtjevi za internu metodologiju ili vanjske izvore koji se upotrebljavaju u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (
  1
  )

1

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1579 оd 31. srpnja 2023. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu statistike o cijenama u poljoprivredi (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 1.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 193/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1577

оd 20. travnja 2023.

o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o izračunu kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku ili robnom riziku i o tretmanu tih pozicija za potrebe regulatornih zahtjeva za retroaktivno testiranje i zahtjeva za raspodjelu dobiti i gubitka u skladu s alternativnim pristupom internih modela

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 325. stavak 9. treći podstavak, članak 325.bf stavak 9. treći podstavak i članak 325.bg stavak 4. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Uzimajući u obzir različita mjerila vrijednosti pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje, potrebno je odrediti trebaju li institucije kao osnovu za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku, robnom riziku ili obama tim rizicima u skladu s alternativnim standardiziranim pristupom ili alternativnim pristupom internih modela iz trećeg dijela glave IV. poglavlja 1.A i poglavlja 1.B Uredbe (EU) br. 575/2013 upotrebljavati računovodstvenu vrijednost ili fer vrijednost tih pozicija. |
| --- | --- |

(1)

Uzimajući u obzir različita mjerila vrijednosti pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje, potrebno je odrediti trebaju li institucije kao osnovu za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku, robnom riziku ili obama tim rizicima u skladu s alternativnim standardiziranim pristupom ili alternativnim pristupom internih modela iz trećeg dijela glave IV. poglavlja 1.A i poglavlja 1.B Uredbe (EU) br. 575/2013 upotrebljavati računovodstvenu vrijednost ili fer vrijednost tih pozicija.

| (2) | Budući da vrijednost pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje ne ovisi samo o faktorima tržišnog rizika, od institucija se ne bi trebalo zahtijevati da svakodnevno vrednuju te pozicije za izračun kapitalnih zahtjeva za valutni rizik prema alternativnom standardiziranom pristupu. Umjesto toga, vrijednost tih pozicija koju institucije upotrebljavaju kao osnovu za izračun trebala bi odražavati samo promjene povezane s komponentama valutnog rizika tih pozicija. |
| --- | --- |

(2)

Budući da vrijednost pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje ne ovisi samo o faktorima tržišnog rizika, od institucija se ne bi trebalo zahtijevati da svakodnevno vrednuju te pozicije za izračun kapitalnih zahtjeva za valutni rizik prema alternativnom standardiziranom pristupu. Umjesto toga, vrijednost tih pozicija koju institucije upotrebljavaju kao osnovu za izračun trebala bi odražavati samo promjene povezane s komponentama valutnog rizika tih pozicija.

| (3) | Kako bi se zajamčila dosljednost s računovodstvenom praksom, institucije bi trebale upotrebljavati posljednju dostupnu računovodstvenu vrijednost pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje kao osnovu za izračun kapitalnog zahtjeva za valutni rizik u skladu s alternativnim standardiziranim pristupom. Međutim, fer vrijednost tih pozicija također se smatra prikladnom osnovom za izračun kapitalnih zahtjeva. Stoga bi institucijama trebalo dopustiti da kao osnovu za taj izračun umjesto posljednje dostupne računovodstvene vrijednosti upotrijebe fer vrijednost ako sve svoje pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje mjere po fer vrijednosti najmanje jedanput u tri mjeseca. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se zajamčila dosljednost s računovodstvenom praksom, institucije bi trebale upotrebljavati posljednju dostupnu računovodstvenu vrijednost pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje kao osnovu za izračun kapitalnog zahtjeva za valutni rizik u skladu s alternativnim standardiziranim pristupom. Međutim, fer vrijednost tih pozicija također se smatra prikladnom osnovom za izračun kapitalnih zahtjeva. Stoga bi institucijama trebalo dopustiti da kao osnovu za taj izračun umjesto posljednje dostupne računovodstvene vrijednosti upotrijebe fer vrijednost ako sve svoje pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje mjere po fer vrijednosti najmanje jedanput u tri mjeseca.

| (4) | Kako bi se ograničila mogućnost pogrešnog prikazivanja valutnog rizika u knjizi pozicija kojima se ne trguje, institucije bi trebale biti obvezne jedanput mjesečno ažurirati osnovu koju upotrebljavaju kako bi se u obzir uzele promjene faktora valutnog rizika. Ta je učestalost proporcionalna, posebno u usporedbi s dnevnom učestalošću kojom su institucije dužne ažurirati faktore valutnog rizika prema alternativnom pristupu internih modela. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se ograničila mogućnost pogrešnog prikazivanja valutnog rizika u knjizi pozicija kojima se ne trguje, institucije bi trebale biti obvezne jedanput mjesečno ažurirati osnovu koju upotrebljavaju kako bi se u obzir uzele promjene faktora valutnog rizika. Ta je učestalost proporcionalna, posebno u usporedbi s dnevnom učestalošću kojom su institucije dužne ažurirati faktore valutnog rizika prema alternativnom pristupu internih modela.

| (5) | Uzimajući u obzir da neke devizne pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje mogu proizaći iz nemonetarnih stavki čija se vrijednost ne ažurira na svaki izvještajni datum kako bi se u obzir uzele promjene tečaja, potrebno je utvrditi poseban tretman za usklađivanje izračuna kapitalnih zahtjeva za valutni rizik za te stavke prema metodi zasnovanoj na osjetljivostima utvrđenoj u trećem dijelu glavi IV. poglavlju 1.A odjeljku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir da neke devizne pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje mogu proizaći iz nemonetarnih stavki čija se vrijednost ne ažurira na svaki izvještajni datum kako bi se u obzir uzele promjene tečaja, potrebno je utvrditi poseban tretman za usklađivanje izračuna kapitalnih zahtjeva za valutni rizik za te stavke prema metodi zasnovanoj na osjetljivostima utvrđenoj u trećem dijelu glavi IV. poglavlju 1.A odjeljku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (6) | U skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima institucije su pri izračunu kapitalnih zahtjeva u pravilu dužne financijske instrumente koji su podložni robnom riziku mjeriti po fer vrijednosti. Međutim, ako institucija fizički posjeduje robu i ne upotrebljava fer vrijednost te pozicije u računovodstvene svrhe, fer vrijednost te pozicije trebala bi se upotrebljavati kao osnova za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik jer omogućuje točnu i jednostavnu primjenu alternativnog standardiziranog pristupa. Nadalje, upotreba fer vrijednosti kao osnove omogućuje institucijama da točno iskažu učinke zaštite i diversifikacije pozicija koje se drže u knjizi pozicija kojima se ne trguje u odnosu na pozicije koje se drže u knjizi trgovanja. Tu bi osnovu trebalo jedanput mjesečno ažurirati, što je proporcionalan pristup, posebno u usporedbi s dnevnom učestalošću kojom su institucije dužne ažurirati faktore robnog rizika prema alternativnom pristupu internih modela. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima institucije su pri izračunu kapitalnih zahtjeva u pravilu dužne financijske instrumente koji su podložni robnom riziku mjeriti po fer vrijednosti. Međutim, ako institucija fizički posjeduje robu i ne upotrebljava fer vrijednost te pozicije u računovodstvene svrhe, fer vrijednost te pozicije trebala bi se upotrebljavati kao osnova za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik jer omogućuje točnu i jednostavnu primjenu alternativnog standardiziranog pristupa. Nadalje, upotreba fer vrijednosti kao osnove omogućuje institucijama da točno iskažu učinke zaštite i diversifikacije pozicija koje se drže u knjizi pozicija kojima se ne trguje u odnosu na pozicije koje se drže u knjizi trgovanja. Tu bi osnovu trebalo jedanput mjesečno ažurirati, što je proporcionalan pristup, posebno u usporedbi s dnevnom učestalošću kojom su institucije dužne ažurirati faktore robnog rizika prema alternativnom pristupu internih modela.

| (7) | Opći regulatorni okvir za vrednovanje pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom ili robnom riziku prema alternativnom pristupu internih modela trebao bi se uskladiti s regulatornim okvirom prema alternativnom standardiziranom pristupu jer bi mogle postojati organizacijske jedinice za trgovanje čije se pozicije kapitaliziraju primjenom alternativnog standardiziranog pristupa u jednom tromjesečju i alternativnog pristupa internih modela u drugom tromjesečju. Međutim, treba utvrditi da je, za razliku od alternativnog standardiziranog pristupa, za alternativni pristup internih modela obvezan dnevni izračun. |
| --- | --- |

(7)

Opći regulatorni okvir za vrednovanje pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom ili robnom riziku prema alternativnom pristupu internih modela trebao bi se uskladiti s regulatornim okvirom prema alternativnom standardiziranom pristupu jer bi mogle postojati organizacijske jedinice za trgovanje čije se pozicije kapitaliziraju primjenom alternativnog standardiziranog pristupa u jednom tromjesečju i alternativnog pristupa internih modela u drugom tromjesečju. Međutim, treba utvrditi da je, za razliku od alternativnog standardiziranog pristupa, za alternativni pristup internih modela obvezan dnevni izračun.

| (8) | Za potrebe zahtjeva za retroaktivno testiranje i zahtjeva za raspodjelu dobiti i gubitka iz članaka 325.bf i 325.bg Uredbe (EU) br. 575/2013 u okviru alternativnog pristupa internog modela, treba utvrditi način na koji institucije izračunavaju stvarne i hipotetske promjene vrijednosti portfelja, posebno u odnosu na vrijednost njihovih pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje. Stoga je, kako bi se uzele u obzir specifične značajke pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku ili robnom riziku potrebno utvrditi na koji bi se način Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2059 (2) trebala primjenjivati na te pozicije. |
| --- | --- |

(8)

Za potrebe zahtjeva za retroaktivno testiranje i zahtjeva za raspodjelu dobiti i gubitka iz članaka 325.bf i 325.bg Uredbe (EU) br. 575/2013 u okviru alternativnog pristupa internog modela, treba utvrditi način na koji institucije izračunavaju stvarne i hipotetske promjene vrijednosti portfelja, posebno u odnosu na vrijednost njihovih pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje. Stoga je, kako bi se uzele u obzir specifične značajke pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku ili robnom riziku potrebno utvrditi na koji bi se način Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2059 (2) trebala primjenjivati na te pozicije.

| (9) | Kako bi se osigurala usklađenost s opsegom rizika obuhvaćenih modelom za mjerenje rizika, stvarne i hipotetske promjene vrijednosti portfelja u pravilu bi trebale odražavati samo promjene povezane s faktorima tržišnog rizika. Međutim, budući da bi moglo biti teško izolirati promjene povezane s valutnim i robnim rizikom za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne robnom riziku i pozicije u knjizi pozicija kojima se ne trguje koje se ne mijenjaju linearno s promjenama tečaja, institucijama bi trebalo dopustiti da u stvarnim i hipotetskim promjenama vrijednosti portfelja odražavaju promjene koje se odnose na sve komponente koje određuju vrijednost tih pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osigurala usklađenost s opsegom rizika obuhvaćenih modelom za mjerenje rizika, stvarne i hipotetske promjene vrijednosti portfelja u pravilu bi trebale odražavati samo promjene povezane s faktorima tržišnog rizika. Međutim, budući da bi moglo biti teško izolirati promjene povezane s valutnim i robnim rizikom za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne robnom riziku i pozicije u knjizi pozicija kojima se ne trguje koje se ne mijenjaju linearno s promjenama tečaja, institucijama bi trebalo dopustiti da u stvarnim i hipotetskim promjenama vrijednosti portfelja odražavaju promjene koje se odnose na sve komponente koje određuju vrijednost tih pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje.

| (10) | Odredbe ove Uredbe usko su povezane jer se sve odnose na tretman pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku, robnom riziku ili obama tim rizicima. Da bi se osigurala dosljednost tih odredaba, koje trebaju stupiti na snagu istodobno, i da bi se osobama na koje se primjenjuju u njima utvrđene obveze olakšao pristup i omogućio sveobuhvatan pregled tih odredaba, prikladno ih je objediniti u jednoj uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Odredbe ove Uredbe usko su povezane jer se sve odnose na tretman pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku, robnom riziku ili obama tim rizicima. Da bi se osigurala dosljednost tih odredaba, koje trebaju stupiti na snagu istodobno, i da bi se osobama na koje se primjenjuju u njima utvrđene obveze olakšao pristup i omogućio sveobuhvatan pregled tih odredaba, prikladno ih je objediniti u jednoj uredbi.

| (11) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. |
| --- | --- |

(11)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

| (12) | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo savjet Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

(12)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo savjet Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku, u skladu s alternativnim standardiziranim pristupom

1.   Pri izračunu kapitalnih zahtjeva za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku primjenom metode zasnovane na osjetljivostima iz trećeg dijela glave IV. poglavlja 1.A odjeljka 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije kao osnovu upotrebljavaju posljednju dostupnu računovodstvenu vrijednost tih pozicija.

2.   Odstupajući od stavka 1., institucije mogu upotrijebiti posljednju dostupnu fer vrijednost pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koja je podložna valutnom riziku ako sve svoje pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje mjere po fer vrijednosti najmanje jedanput u tri mjeseca. Kad primjenjuju to odstupanje, institucije to čine dosljedno za sve pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku.

3.   Institucije najmanje jedanput mjesečno ažuriraju posljednju dostupnu vrijednost koju u skladu sa stavcima 1. i 2. upotrebljavaju kao osnovu za izračun kapitalnih zahtjeva za valutni rizik kako bi se uzele u obzir promjene vrijednosti faktora valutnog rizika.

4.   Institucije utvrđuju valutu nominacije stavke kao stranu valutu čija bi deprecijacija u odnosu na njihovu izvještajnu valutu dovela do najvećeg umanjenja vrijednosti stavke ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | stavka se ne mjeri po fer vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

stavka se ne mjeri po fer vrijednosti;

| (b) | stavka je podložna riziku umanjenja vrijednosti zbog valutnog rizika; |
| --- | --- |

(b)

stavka je podložna riziku umanjenja vrijednosti zbog valutnog rizika;

| (c) | računovodstvena vrijednost stavke ne ažurira se na svaki izvještajni datum kako bi se uzele u obzir promjene tečaja između strane valute i izvještajne valute. |
| --- | --- |

(c)

računovodstvena vrijednost stavke ne ažurira se na svaki izvještajni datum kako bi se uzele u obzir promjene tečaja između strane valute i izvještajne valute.

Ako institucije izračunavaju kapitalne zahtjeve za tržišni rizik na konsolidiranoj osnovi, utvrđuju valutu nominacije stavke kao izvještajnu valutu institucije koja tu stavku priznaje u svojem pojedinačnom financijskom izvještaju ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | stavka se ne mjeri po fer vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

stavka se ne mjeri po fer vrijednosti;

| (b) | stavka je podložna riziku umanjenja vrijednosti zbog valutnog rizika; |
| --- | --- |

(b)

stavka je podložna riziku umanjenja vrijednosti zbog valutnog rizika;

| (c) | izvještajna valuta institucije razlikuje se od izvještajne valute institucije koja priznaje stavku u svojem pojedinačnom financijskom izvještaju; |
| --- | --- |

(c)

izvještajna valuta institucije razlikuje se od izvještajne valute institucije koja priznaje stavku u svojem pojedinačnom financijskom izvještaju;

| (d) | računovodstvena vrijednost stavke ne ažurira se na svaki izvještajni datum kako bi se uzele u obzir promjene tečaja između strane valute i izvještajne valute institucije koja priznaje stavku u svojem pojedinačnom financijskom izvještaju. |
| --- | --- |

(d)

računovodstvena vrijednost stavke ne ažurira se na svaki izvještajni datum kako bi se uzele u obzir promjene tečaja između strane valute i izvještajne valute institucije koja priznaje stavku u svojem pojedinačnom financijskom izvještaju.

5.   Vrijednost osjetljivosti na delta-valutni rizik izračunata u skladu s člankom 325.r stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013 za stavke iz stavka 4. ovog članka jednaka je vrijednosti koju te stavke imaju u valuti nominacije utvrđenoj u skladu s tim stavkom, pomnoženoj promptnim tečajem između valute nominacije i izvještajne valute institucije.

Članak 2.

Izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne robnom riziku, u skladu s alternativnim standardiziranim pristupom

Pri izračunu kapitalnih zahtjeva za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne robnom riziku primjenom metode zasnovane na osjetljivostima iz trećeg dijela glave IV. poglavlja 1.A odjeljka 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije kao osnovu upotrebljavaju posljednju dostupnu fer vrijednost tih pozicija.

Institucije mjere te pozicije po fer vrijednosti najmanje jedanput mjesečno.

Članak 3.

Izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku, u skladu s alternativnim pristupom internih modela

1.   Pri izračunu kapitalnih zahtjeva za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku u skladu s alternativnim pristupom internih modela iz trećeg dijela glave IV. poglavlja 1.B Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije kao osnovu upotrebljavaju posljednju dostupnu računovodstvenu vrijednost tih pozicija.

2.   Odstupajući od stavka 1., institucije mogu upotrijebiti posljednju dostupnu fer vrijednost pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koja je podložna valutnom riziku ako sve svoje pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje mjere po fer vrijednosti najmanje jedanput u tri mjeseca. Kad primjenjuju to odstupanje, institucije to čine dosljedno za sve pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku.

3.   Institucije svakodnevno ažuriraju posljednju dostupnu vrijednost koju u skladu sa stavcima 1. i 2. upotrebljavaju kao osnovu za izračun kapitalnih zahtjeva za valutni rizik kako bi se uzele u obzir promjene vrijednosti faktora valutnog rizika.

4.   Pri dnevnom ažuriranju posljednje dostupne vrijednosti pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje institucije ažuriraju vrijednost svih faktora rizika za poziciju na koju su primijenile odstupanje utvrđeno u članku 5. stavku 1. drugom podstavku.

5.   Pri izračunu mjere rizika očekivanog manjka iz članka 325.bb Uredbe (EU) br. 575/2013 i mjere rizika prema stresnom scenariju iz članka 325.bk te uredbe u vezi s pozicijama iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku institucije primjenjuju scenarije budućih šokova ili ekstremne scenarije budućeg šoka samo na faktore rizika koji pripadaju širokoj kategoriji faktora valutnog rizika iz članka 325.bd stavka 1. te uredbe.

6.   Institucije svojim modelom za mjerenje rizika obuhvaćaju rizik od umanjenja vrijednosti zbog promjena relevantnih tečajeva koji proizlazi iz stavaka podložnih tom riziku ako se te stavke ne mjere po fer vrijednosti i ako se njihove računovodstvene vrijednosti ne ažuriraju na svaki izvještajni datum tako da se u obzir uzmu promjene tečaja između strane valute i izvještajne valute institucije koja priznaje stavku u svojem pojedinačnom financijskom izvještaju.

Članak 4.

Izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne robnom riziku ili i robnom i valutnom riziku, u skladu s alternativnim pristupom internih modela

1.   Pri izračunu kapitalnih zahtjeva za pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne robnom riziku ili i robnom i valutnom riziku u skladu s alternativnim pristupom internih modela iz trećeg dijela glave IV. poglavlja 1.B Uredbe (EU) br. 575/2013 institucije kao osnovu upotrebljavaju posljednju dostupnu fer vrijednost tih pozicija. Institucije svakodnevno mjere te pozicije po fer vrijednosti.

2.   Kad je riječ o pozicijama iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne samo robnom riziku, pri izračunu mjere rizika očekivanog manjka iz članka 325.bb Uredbe (EU) br. 575/2013 ili mjere rizika prema stresnom scenariju iz članka 325.bk te uredbe institucije primjenjuju scenarije budućih šokova ili ekstremne scenarije budućeg šoka samo na faktore rizika koji pripadaju širokoj kategoriji faktora robnog rizika iz članka 325.bd stavka 1. te uredbe.

3.   Kad je riječ o pozicijama iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne i robnom i valutnom riziku, pri izračunu mjere rizika očekivanog manjka iz članka 325.bb Uredbe (EU) br. 575/2013 ili mjere rizika prema stresnom scenariju iz članka 325.bk te uredbe institucije primjenjuju scenarije budućih šokova ili ekstremne scenarije budućeg šoka na faktore rizika koji pripadaju širokoj kategoriji faktora valutnog ili robnog rizika iz članka 325.bd stavka 1. te uredbe.

Članak 5.

Izračun hipotetskih i stvarnih promjena vrijednosti portfelja povezanih s pozicijama iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su podložne valutnom riziku ili robnom riziku ili i robnom i valutnom riziku u skladu s člankom 325.bf i člankom 325.bg Uredbe (EU) br. 575/2013

1.   Odstupajući od članaka od 1. do 4. Delegirane uredbe (EU) 2022/2059, institucije koje izračunavaju hipotetske i stvarne promjene vrijednosti portfelja iz članaka 325.bf i 325.bg Uredbe (EU) br. 575/2013 u odnosu na poziciju iz knjige pozicija kojima se ne trguje koja je podložna valutnom riziku izračunavaju vrijednost te pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje na kraju dana nakon izračuna vrijednosti adherentne riziku iz članka 325.bf te uredbe upotrebom vrijednosti koju je ta pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje imala na kraju prethodnog dana i ažuriranjem komponente koja odražava valutni rizik te pozicije.

Ako se vrijednost pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje ne mijenja linearno s promjenama tečaja kojem podliježe, institucije mogu izračunati vrijednost te pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje na kraju dana nakon izračuna vrijednosti adherentne riziku iz članka 325.bf Uredbe (EU) br. 575/2013 upotrebom vrijednosti koju je ta pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje imala na kraju prethodnog dana i ažuriranjem svih komponenti koje institucija upotrebljava za vrednovanje te pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje.

Kad primjenjuju drugi podstavak, institucije to čine dosljedno za sve pozicije organizacijske jedinice za trgovanje koje se ne mijenjaju linearno s promjenama tečaja kojem podliježu.

2.   Odstupajući od članaka od 1. do 4. Delegirane uredbe (EU) 2022/2059, institucije koje izračunavaju hipotetske i stvarne promjene vrijednosti portfelja iz članaka 325.bf i 325.bg Uredbe (EU) br. 575/2013 u odnosu na poziciju iz knjige pozicija kojima se ne trguje koja je podložna robnom riziku ili i robnom i valutnom riziku izračunavaju vrijednost te pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje na kraju dana nakon izračuna vrijednosti adherentne riziku iz članka 325.bf te uredbe u skladu s jednom od sljedećih metoda:

| (a) | institucije upotrebljavaju vrijednost koju je ta pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje imala na kraju prethodnog dana i ažuriraju samo komponente koje odražavaju valutni i robni rizik; |
| --- | --- |

(a)

institucije upotrebljavaju vrijednost koju je ta pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje imala na kraju prethodnog dana i ažuriraju samo komponente koje odražavaju valutni i robni rizik;

| (b) | institucije upotrebljavaju vrijednost koju je ta pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje imala na kraju prethodnog dana i ažuriraju sve komponente koje institucija upotrebljava za vrednovanje te pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje. |
| --- | --- |

(b)

institucije upotrebljavaju vrijednost koju je ta pozicija iz knjige pozicija kojima se ne trguje imala na kraju prethodnog dana i ažuriraju sve komponente koje institucija upotrebljava za vrednovanje te pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje.

Kad primjenjuju prvi podstavak, institucije to čine dosljedno za sve pozicije organizacijske jedinice za trgovanje koje su podložne robnom riziku.

3.   Institucije primjenjuju stavke 1. i 2. samo na pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje koje su uključene i u portfelj na dan izračuna vrijednosti adherentne riziku iz članka 325.bf Uredbe (EU) br. 575/2013 i u portfelj na dan nakon izračuna te vrijednosti adherentne riziku.

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2059 od 14. lipnja 2022. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za tehničke detalje retroaktivnog testiranja te zahtjeva za raspodjelu dobiti i gubitka u skladu s člancima 325.bf i 325.bg Uredbe (EU) br. 575/2013 (SL L 276, 26.10.2022., str. 47.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

3

---

| 1.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 193/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 193/7

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1578

оd 20. travnja 2023.

o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju zahtjevi za internu metodologiju ili vanjske izvore koji se upotrebljavaju u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 325.bp stavak 12. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Člankom 325.bp stavkom 5. točkom (e) i člankom 325.bp stavkom 6. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013 od institucija koje nisu dobile odobrenje za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza ili gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s trećim dijelom glavom II. poglavljem 3. odjeljkom 1. te uredbe, zahtijeva se da za potrebe izračuna vlastitih kapitalnih zahtjeva za kreditni rizik osmisle internu metodologiju ili da upotrebljavaju vanjske izvore za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za potrebe izračuna kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik iz članka 325.bl te uredbe. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve institucije u Uniji, zahtjevi za takvu internu metodologiju trebali bi biti isti kao zahtjevi za metodologije koje primjenjuju institucije kojima je odobreno da procjenjuju vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza ili gubitke zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s trećim dijelom glavom II. poglavljem 3. te uredbe. Međutim, moguće je da se u određenim slučajevima zbog nedostatka ulaznih podataka ili potrebnog nerazmjernog napora institucije pri izračunu kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik neće moći osloniti na vanjske izvore podataka niti razumno primijeniti svoje modele u skladu sa zahtjevima iz trećeg dijela glave II. poglavlja 3. te uredbe. Stoga treba utvrditi posebne zahtjeve kako bi interna metodologija koju institucije primjenjuju za potrebe izračuna kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik, ili dijelovi te metodologije, na odgovarajući način obuhvatili sve takve slučajeve. Tim posebnim zahtjevima trebali bi se zajamčiti razboriti rezultati. Isto tako, ti bi zahtjevi trebali zadovoljiti specifične potrebe u smislu pravodobnosti i fleksibilnosti, uključujući situacije u kojima su pozicije za određene izdavatelje premalene da bi iziskivale složenu metodologiju, pa je jednostavnija metodologija prikladnija. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 325.bp stavkom 5. točkom (e) i člankom 325.bp stavkom 6. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013 od institucija koje nisu dobile odobrenje za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza ili gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s trećim dijelom glavom II. poglavljem 3. odjeljkom 1. te uredbe, zahtijeva se da za potrebe izračuna vlastitih kapitalnih zahtjeva za kreditni rizik osmisle internu metodologiju ili da upotrebljavaju vanjske izvore za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za potrebe izračuna kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik iz članka 325.bl te uredbe. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve institucije u Uniji, zahtjevi za takvu internu metodologiju trebali bi biti isti kao zahtjevi za metodologije koje primjenjuju institucije kojima je odobreno da procjenjuju vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza ili gubitke zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s trećim dijelom glavom II. poglavljem 3. te uredbe. Međutim, moguće je da se u određenim slučajevima zbog nedostatka ulaznih podataka ili potrebnog nerazmjernog napora institucije pri izračunu kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik neće moći osloniti na vanjske izvore podataka niti razumno primijeniti svoje modele u skladu sa zahtjevima iz trećeg dijela glave II. poglavlja 3. te uredbe. Stoga treba utvrditi posebne zahtjeve kako bi interna metodologija koju institucije primjenjuju za potrebe izračuna kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik, ili dijelovi te metodologije, na odgovarajući način obuhvatili sve takve slučajeve. Tim posebnim zahtjevima trebali bi se zajamčiti razboriti rezultati. Isto tako, ti bi zahtjevi trebali zadovoljiti specifične potrebe u smislu pravodobnosti i fleksibilnosti, uključujući situacije u kojima su pozicije za određene izdavatelje premalene da bi iziskivale složenu metodologiju, pa je jednostavnija metodologija prikladnija.

| (2) | Ti bi se posebni zahtjevi trebali primjenjivati samo ako je to potrebno, odnosno samo ako se institucije ne mogu osloniti na vanjske izvore podataka niti razumno primijeniti modele koji ispunjavaju zahtjeve navedene u trećem dijelu glavi II. poglavlju 3. Uredbe (EU) br. 575/2013. Stoga bi trebalo utvrditi uvjete kako bi se osiguralo da ne postoje drugi izvori za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza te da se slučajevi u kojima se institucije ne mogu osloniti na vanjske izvore niti razumno primijeniti svoje modele ne odnose na prekomjerni udio njihovih portfelja s obzirom na zahtjeve utvrđene u članku 325.bn stavku 1. te uredbe. Institucije bi trebale procjenjivati te uvjete dovoljno često kako bi uzele u obzir moguće promjene, uključujući promjene dostupnosti vanjskih izvora podataka, te s obzirom na učestalost izvješćivanja o kapitalnim zahtjevima za tržišni rizik. |
| --- | --- |

(2)

Ti bi se posebni zahtjevi trebali primjenjivati samo ako je to potrebno, odnosno samo ako se institucije ne mogu osloniti na vanjske izvore podataka niti razumno primijeniti modele koji ispunjavaju zahtjeve navedene u trećem dijelu glavi II. poglavlju 3. Uredbe (EU) br. 575/2013. Stoga bi trebalo utvrditi uvjete kako bi se osiguralo da ne postoje drugi izvori za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza te da se slučajevi u kojima se institucije ne mogu osloniti na vanjske izvore niti razumno primijeniti svoje modele ne odnose na prekomjerni udio njihovih portfelja s obzirom na zahtjeve utvrđene u članku 325.bn stavku 1. te uredbe. Institucije bi trebale procjenjivati te uvjete dovoljno često kako bi uzele u obzir moguće promjene, uključujući promjene dostupnosti vanjskih izvora podataka, te s obzirom na učestalost izvješćivanja o kapitalnim zahtjevima za tržišni rizik.

| (3) | Kako bi im se omogućilo da uzmu u obzir karakteristike pozicija za različite izdavatelje, uključujući značajnost i razdoblja držanja tih pozicija, institucijama bi trebalo dopustiti da za pokrivanje tih različitih pozicija osmisle višedijelne interne metodologije za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi im se omogućilo da uzmu u obzir karakteristike pozicija za različite izdavatelje, uključujući značajnost i razdoblja držanja tih pozicija, institucijama bi trebalo dopustiti da za pokrivanje tih različitih pozicija osmisle višedijelne interne metodologije za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza.

| (4) | Potrebno je osigurati da rizik neispunjavanja obveza pojedinačnih izdavatelja bude dovoljno kapitaliziran. Procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza koje se temelje na internoj metodologiji ili njezinu dijelu stoga bi trebale biti dovoljno konzervativne u odnosu na druge metodologije i izvore koje institucije primjenjuju. U tu je svrhu potrebno utvrditi uvjete pod kojima će procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza biti dovoljno konzervativne. Konkretno, u slučajevima u kojima se institucije ne mogu niti osloniti na vanjske izvore podataka niti razumno primijeniti svoje modele, trebalo bi ograničiti vrijednosti koje se mogu pretpostaviti u procjenama vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je osigurati da rizik neispunjavanja obveza pojedinačnih izdavatelja bude dovoljno kapitaliziran. Procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza koje se temelje na internoj metodologiji ili njezinu dijelu stoga bi trebale biti dovoljno konzervativne u odnosu na druge metodologije i izvore koje institucije primjenjuju. U tu je svrhu potrebno utvrditi uvjete pod kojima će procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza biti dovoljno konzervativne. Konkretno, u slučajevima u kojima se institucije ne mogu niti osloniti na vanjske izvore podataka niti razumno primijeniti svoje modele, trebalo bi ograničiti vrijednosti koje se mogu pretpostaviti u procjenama vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza.

| (5) | Institucije koje za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza upotrebljavaju vanjske izvore trebale bi, u okviru validacije internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza, periodično preispitivati dobivene procjene kako bi se uvjerile u to da su te procjene i dalje primjerene za portfelje institucija. Institucije koje upotrebljavaju više vanjskih izvora trebale bi uspostaviti hijerarhiju tih vanjskih izvora kako bi osigurale ukupnu dosljednost njihove upotrebe u internom modelu za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza. Nadalje, institucije koje upotrebljavaju vanjske izvore za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza možda će morati poduzeti određene korake i postupke prije izrade stvarnih procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza. Stoga je potrebno utvrditi zahtjeve kako bi se osiguralo da je metodologija za izvođenje procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora konceptualno primjerena, odnosno da omogućuje dobivanje točnih, dosljednih i nepristranih procjena. |
| --- | --- |

(5)

Institucije koje za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza upotrebljavaju vanjske izvore trebale bi, u okviru validacije internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza, periodično preispitivati dobivene procjene kako bi se uvjerile u to da su te procjene i dalje primjerene za portfelje institucija. Institucije koje upotrebljavaju više vanjskih izvora trebale bi uspostaviti hijerarhiju tih vanjskih izvora kako bi osigurale ukupnu dosljednost njihove upotrebe u internom modelu za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza. Nadalje, institucije koje upotrebljavaju vanjske izvore za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza možda će morati poduzeti određene korake i postupke prije izrade stvarnih procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza. Stoga je potrebno utvrditi zahtjeve kako bi se osiguralo da je metodologija za izvođenje procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora konceptualno primjerena, odnosno da omogućuje dobivanje točnih, dosljednih i nepristranih procjena.

| (6) | Člankom 325.bp stavkom 11. Uredbe (EU) br. 575/2013 od institucija se zahtijeva da dokumentiraju svoje interne modele kako bi nadležna tijela imala uvid u njihove korelacijske pretpostavke i druge pretpostavke modeliranja. Kako bi se nadležnim tijelima pomoglo da osiguraju ispunjavanje tog zahtjeva, potrebno je utvrditi način na koji će se taj opći zahtjev za dokumentaciju primjenjivati na interne metodologije ili vanjske izvore koji se upotrebljavaju u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 325.bp stavkom 11. Uredbe (EU) br. 575/2013 od institucija se zahtijeva da dokumentiraju svoje interne modele kako bi nadležna tijela imala uvid u njihove korelacijske pretpostavke i druge pretpostavke modeliranja. Kako bi se nadležnim tijelima pomoglo da osiguraju ispunjavanje tog zahtjeva, potrebno je utvrditi način na koji će se taj opći zahtjev za dokumentaciju primjenjivati na interne metodologije ili vanjske izvore koji se upotrebljavaju u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza i gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza.

| (7) | Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. |
| --- | --- |

(7)

Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

| (8) | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo savjet Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(8)

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo savjet Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zahtjevi za internu metodologiju za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza

1.   Interna metodologija koju institucija primjenjuje za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s člankom 325.bp stavkom 5. točkom (e) Uredbe (EU) br. 575/2013 ili njezin dio mora ispunjavati iste zahtjeve kao što su oni koji se primjenjuju na metodologije koje primjenjuju institucije kojima je odobreno procjenjivati vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s trećim dijelom glavom II. poglavljem 3. te uredbe.

2.   Odstupajući od stavka 1., interna metodologija institucije za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza ili njezin dio mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 3. ili 4., ovisno o tome što je primjenjivo, ako su za određenog izdavatelja na tromjesečnoj osnovi ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za tog izdavatelja nije već dostupan nijedan vanjski izvor koji ispunjava zahtjeve iz članka 2.; |
| --- | --- |

(a)

za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za tog izdavatelja nije već dostupan nijedan vanjski izvor koji ispunjava zahtjeve iz članka 2.;

| (b) | primjena interne metodologije ili njezina dijela, koja/koji ispunjava zahtjeve iz stavka 1.:






  i. | nije izvediva zbog nedostatka ulaznih podataka za tog izdavatelja; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

primjena interne metodologije ili njezina dijela, koja/koji ispunjava zahtjeve iz stavka 1.:

i.

nije izvediva zbog nedostatka ulaznih podataka za tog izdavatelja; ili

| ii. | nerazmjerna je u odnosu na značajnost ili razdoblje držanja relevantnih pozicija za tog izdavatelja, na temelju strategije trgovanja primijenjene za takve pozicije; |
| --- | --- |

ii.

nerazmjerna je u odnosu na značajnost ili razdoblje držanja relevantnih pozicija za tog izdavatelja, na temelju strategije trgovanja primijenjene za takve pozicije;

| (c) | vrijednost „m”, izračunana prema formuli iz stavka 5., ima bilo koju od sljedećih značajki:






  i. | iznosi najviše 10 %; |
| --- | --- | --- |

(c)

vrijednost „m”, izračunana prema formuli iz stavka 5., ima bilo koju od sljedećih značajki:

i.

iznosi najviše 10 %;

| ii. | viša je od 10 %, a institucija provodi sve sljedeće postupke:






  (1) | istražuje jesu li dostupni dodatni vanjski izvori koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 2. i upotrebljava te izvore za smanjenje vrijednosti „m” na vrijednost od najviše 10 %; |
| --- | --- | --- |

ii.

viša je od 10 %, a institucija provodi sve sljedeće postupke:

(1)

istražuje jesu li dostupni dodatni vanjski izvori koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 2. i upotrebljava te izvore za smanjenje vrijednosti „m” na vrijednost od najviše 10 %;

| (2) | provodi analizu osjetljivosti i analizu scenarija kako bi procijenila kvalitativnu i kvantitativnu pouzdanost interne metodologije ili njezina dijela. |
| --- | --- |

(2)

provodi analizu osjetljivosti i analizu scenarija kako bi procijenila kvalitativnu i kvantitativnu pouzdanost interne metodologije ili njezina dijela.

Pri analizi osjetljivosti iz točke (c) podtočke ii. podpodtočke 2. institucija procjenjuje osjetljivost kapitalnih zahtjeva izračunanih u skladu s člankom 325.bn stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 u odnosu na sve pozicije iz knjige trgovanja navedene u članku 325.bl te uredbe. U tu svrhu institucija izdavateljima koji su u vrijeme izračuna obuhvaćeni internom metodologijom ili njezinim dijelom, koja/koji ispunjava zahtjeve iz stavka 3. ili 4., ovisno o tome što je primjenjivo, dodjeljuje jednu rejting-kategoriju višu i jednu rejting-kategoriju nižu od one koja se upotrebljava za ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u tim stavcima.

3.   Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2., izdavatelju se u okviru interne metodologije institucije ili njezina dijela dodjeljuje procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza koja je jednaka ili viša od najviše od sljedećih vrijednosti:

| (a) | najveće vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza dodijeljene izdavateljima pozicija s investicijskim rejtingom koji su obuhvaćeni internim modelom institucije za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza i za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

najveće vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza dodijeljene izdavateljima pozicija s investicijskim rejtingom koji su obuhvaćeni internim modelom institucije za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza i za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2.;

| (b) | jednako ponderiranog prosjeka vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza dodijeljenog izdavateljima pozicija koji su obuhvaćeni internim modelom institucije za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza i za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2. |
| --- | --- |

(b)

jednako ponderiranog prosjeka vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza dodijeljenog izdavateljima pozicija koji su obuhvaćeni internim modelom institucije za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza i za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2.

Za potrebe točke (b) institucije mogu iz izračuna jednako ponderiranog prosjeka vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza isključiti izdavatelje u statusu neispunjavanja obveza ako su sigurne da za te izdavatelje u statusu neispunjavanja obveza nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2.

4.   Odstupajući od stavka 3., ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. i kapitalni zahtjevi za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza smanjuju se s povećanjem vrijednosti vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza dodijeljene pojedinom izdavatelju, tom se izdavatelju u skladu s internom metodologijom institucije ili njezinim dijelom dodjeljuje procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza koja je jednaka ili niža od vrijednosti dodijeljene u skladu sa stavkom 3. točkom (b).

5.   Za potrebe stavka 2. točke (c) institucije izračunavaju vrijednost „m” prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu je:

| DRC (cijeli opseg) | = | kapitalni zahtjevi izračunani u skladu s člankom 325.bn stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 za sve pozicije iz knjige trgovanja iz članka 325.bl te uredbe; |
| --- | --- | --- |
| DRC (druge metodologije i vanjski izvori) | = | kapitalni zahtjevi izračunani u skladu s člankom 325.bn stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 koji se odnose isključivo na pozicije iz knjige trgovanja navedene u članku 325.bl te uredbe za izdavatelje za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2. |

DRC (cijeli opseg)

=

kapitalni zahtjevi izračunani u skladu s člankom 325.bn stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 za sve pozicije iz knjige trgovanja iz članka 325.bl te uredbe;

DRC (druge metodologije i vanjski izvori)

=

kapitalni zahtjevi izračunani u skladu s člankom 325.bn stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 koji se odnose isključivo na pozicije iz knjige trgovanja navedene u članku 325.bl te uredbe za izdavatelje za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2.

Članak 2.

Zahtjevi za vanjske izvore za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza

1.   Pri upotrebi vanjskih izvora za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s člankom 325.bp stavkom 5. točkom (e) Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije, u skladu s člankom 325.bj stavkom 2. i člankom 325.bp stavkom 7. te uredbe, periodično provode validaciju procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za njihovu upotrebu u internom modelu za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza.

2.   Institucije dobivaju procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora primjenom metodologije koja je konceptualno primjerena i koja ispunjava zahtjeve iz stavka 4.

3.   Institucije koje upotrebljavaju više vanjskih izvora moraju uspostaviti hijerarhiju tih vanjskih izvora.

4.   Prije primjene donje granice iz članka 325.bp stavka 5. točke (a) Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije osiguravaju da metodologija iz stavka 2. ovog članka ispunjava sve sljedeće zahtjeve:

| (a) | metodologijom, koja se temelji na rejting-skali za dužnike, pri čemu ta skala može biti i kontinuirana, dobivaju se procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za primjenjivo razdoblje iz članka 325.bp stavka 5. točke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 koje ispunjavaju sve sljedeće uvjete:






  i. | nakon analize očekivanog raspona pogrešaka u procjeni, smatra se da su procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza točne za sve rejting-kategorije dužnika; |
| --- | --- | --- |

(a)

metodologijom, koja se temelji na rejting-skali za dužnike, pri čemu ta skala može biti i kontinuirana, dobivaju se procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za primjenjivo razdoblje iz članka 325.bp stavka 5. točke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 koje ispunjavaju sve sljedeće uvjete:

i.

nakon analize očekivanog raspona pogrešaka u procjeni, smatra se da su procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza točne za sve rejting-kategorije dužnika;

| ii. | procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza usklađene su za sve rejting-kategorije dužnika; |
| --- | --- |

ii.

procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza usklađene su za sve rejting-kategorije dužnika;

| iii. | procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza omogućuju smislenu diferencijaciju rizika i strogo se povećavaju sa smanjenjem kreditne sposobnosti dužnika; |
| --- | --- |

iii.

procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza omogućuju smislenu diferencijaciju rizika i strogo se povećavaju sa smanjenjem kreditne sposobnosti dužnika;

| iv. | vrijednosti procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za određenu rejting-kategoriju dužnika nisu postavljene na nulu samo zato što za tu rejting-kategoriju dužnika prethodno nije zabilježeno neispunjavanje obveza; |
| --- | --- |

iv.

vrijednosti procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za određenu rejting-kategoriju dužnika nisu postavljene na nulu samo zato što za tu rejting-kategoriju dužnika prethodno nije zabilježeno neispunjavanje obveza;

| (b) | ako metodološke procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza nisu izvedene u kombinaciji s tekućim tržišnim cijenama, institucije analiziraju sve razlike koje uoče između tih procjena i procjena izvedenih u kombinaciji s tekućim tržišnim cijenama, kako je navedeno u članku 325.bp stavku 5. točki (c) Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

ako metodološke procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza nisu izvedene u kombinaciji s tekućim tržišnim cijenama, institucije analiziraju sve razlike koje uoče između tih procjena i procjena izvedenih u kombinaciji s tekućim tržišnim cijenama, kako je navedeno u članku 325.bp stavku 5. točki (c) Uredbe (EU) br. 575/2013.

Članak 3.

Zahtjevi za internu metodologiju za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza

1.   Interna metodologija koju institucija primjenjuje za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s člankom 325.bp stavkom 6. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013 ili njezin dio mora ispunjavati iste zahtjeve kao što su oni koji se primjenjuju na metodologije koje primjenjuju institucije kojima je odobreno procjenjivati gubitke zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s trećim dijelom glavom II. poglavljem 3. te uredbe.

2.   Odstupajući od stavka 1., interna metodologija institucije za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza ili njezin dio mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 3. ili 4., ovisno o tome što je primjenjivo, ako su za danu poziciju na tromjesečnoj osnovi ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za tu poziciju nije već dostupan nijedan vanjski izvor koji ispunjava zahtjeve iz članka 4.; |
| --- | --- |

(a)

za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za tu poziciju nije već dostupan nijedan vanjski izvor koji ispunjava zahtjeve iz članka 4.;

| (b) | primjena interne metodologije ili njezina dijela, koja/koji ispunjava zahtjeve iz stavka 1.:






  i. | nije izvediva zbog nedostatka ulaznih podataka za tu poziciju; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

primjena interne metodologije ili njezina dijela, koja/koji ispunjava zahtjeve iz stavka 1.:

i.

nije izvediva zbog nedostatka ulaznih podataka za tu poziciju; ili

| ii. | nerazmjerna je u odnosu na značajnost ili razdoblje držanja te pozicije, na temelju strategije trgovanja primijenjene za tu poziciju; |
| --- | --- |

ii.

nerazmjerna je u odnosu na značajnost ili razdoblje držanja te pozicije, na temelju strategije trgovanja primijenjene za tu poziciju;

| (c) | vrijednost „m”, izračunana prema formuli iz stavka 5., ima bilo koju od sljedećih značajki:






  i. | iznosi najviše 10 %; |
| --- | --- | --- |

(c)

vrijednost „m”, izračunana prema formuli iz stavka 5., ima bilo koju od sljedećih značajki:

i.

iznosi najviše 10 %;

| ii. | viša je od 10 %, a institucija istražuje jesu li dostupni dodatni vanjski izvori koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 4. i upotrebljava te izvore za smanjenje vrijednosti „m” na vrijednost od najviše 10 %. |
| --- | --- |

ii.

viša je od 10 %, a institucija istražuje jesu li dostupni dodatni vanjski izvori koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 4. i upotrebljava te izvore za smanjenje vrijednosti „m” na vrijednost od najviše 10 %.

3.   Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2., poziciji se u skladu s internom metodologijom institucije ili njezinim dijelom dodjeljuje procjena gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza koja iznosi najviše:

| (a) | 75 % za pozicije podređenog duga; |
| --- | --- |

(a)

75 % za pozicije podređenog duga;

| (b) | 45 % za pozicije nadređenog neosiguranog duga; |
| --- | --- |

(b)

45 % za pozicije nadređenog neosiguranog duga;

| (c) | 11,25 % za pozicije pokrivenih obveznica; |
| --- | --- |

(c)

11,25 % za pozicije pokrivenih obveznica;

| (d) | 25 % za sve druge pozicije. |
| --- | --- |

(d)

25 % za sve druge pozicije.

4.   Odstupajući od stavka 3., ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. i kapitalni zahtjevi za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza smanjuju se s povećanjem vrijednosti gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza dodijeljene određenoj poziciji, toj se poziciji u skladu s internom metodologijom institucije ili njezinim dijelom dodjeljuje procjena gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza koja je jednaka ili niža od vrijednosti iz stavka 3.

5.   Za potrebe stavka 2. točke (c) institucije izračunavaju vrijednost „m” prema formuli iz članka 1. stavka 5., pri čemu izraz DRC (druge metodologije i vanjski izvori) predstavlja kapitalne zahtjeve izračunane u skladu s člankom 325.bn stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 koji se odnose isključivo na pozicije iz knjige trgovanja navedene u članku 325.bn te uredbe za koje nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 2.

Članak 4.

Zahtjevi za vanjske izvore za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza

1.   Pri upotrebi vanjskih izvora za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s člankom 325.bp stavkom 6. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013, institucije, u skladu s člankom 325.bj stavkom 2. i člankom 325.bp stavkom 7. te uredbe, periodično provode validaciju procjena gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za njihovu upotrebu u internom modelu za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza.

2.   Institucije koje upotrebljavaju više vanjskih izvora moraju uspostaviti hijerarhiju tih vanjskih izvora.

Članak 5.

Dokumentacija

1.   Institucije čija interna metodologija ili njezin dio ispunjava uvjete iz članka 1. stavka 2. ili članka 3. stavka 2. za sve izdavatelje i pozicije obuhvaćene tim člancima dokumentiraju sve sljedeće:

| (a) | da nijedan vanjski izvor koji ispunjava zahtjeve iz članka 2. ili članka 4., ovisno o tome što se primjenjuje, nije dostupan za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za te izdavatelje odnosno gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za te pozicije; |
| --- | --- |

(a)

da nijedan vanjski izvor koji ispunjava zahtjeve iz članka 2. ili članka 4., ovisno o tome što se primjenjuje, nije dostupan za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za te izdavatelje odnosno gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za te pozicije;

| (b) | da primjena interne metodologije koja ispunjava zahtjeve iz članka 1. stavka 1. za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za te izdavatelje, odnosno zahtjeve iz članka 3. stavka 1. za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za te pozicije, ne bi bila izvediva zbog nedostatka ulaznih podataka ili da bi bila nerazmjerna u odnosu na značajnost ili razdoblje držanja u skladu sa strategijom trgovanja primijenjenom za te izdavatelje ili pozicije; |
| --- | --- |

(b)

da primjena interne metodologije koja ispunjava zahtjeve iz članka 1. stavka 1. za procjenu vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za te izdavatelje, odnosno zahtjeve iz članka 3. stavka 1. za procjenu gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza za te pozicije, ne bi bila izvediva zbog nedostatka ulaznih podataka ili da bi bila nerazmjerna u odnosu na značajnost ili razdoblje držanja u skladu sa strategijom trgovanja primijenjenom za te izdavatelje ili pozicije;

| (c) | vrijednost „m”, izračunanu prema formuli iz članka 1. stavka 5. i članka 3. stavka 5. |
| --- | --- |

(c)

vrijednost „m”, izračunanu prema formuli iz članka 1. stavka 5. i članka 3. stavka 5.

2.   Institucije vode ažuriranu evidenciju vanjskih izvora podataka koji se upotrebljavaju za potrebe članaka 2. i 4., koja sadržava sve sljedeće elemente:

| (a) | opis metodologija primijenjenih za dobivanje procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora u skladu s člankom 2. stavkom 1. i člankom 2. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(a)

opis metodologija primijenjenih za dobivanje procjena vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora u skladu s člankom 2. stavkom 1. i člankom 2. stavkom 2.;

| (b) | radi dobrog upravljanja kreditnim rizikom dokumentaciju i obrazloženje, koje je odobrilo više rukovodstvo, ako je institucija uočila razlike između uvjeta, informacija ili pretpostavki primijenjenih u izračunu očekivanih kreditnih gubitaka i onih primijenjenih u procjenama vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza na temelju vanjskih izvora za izloženosti u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza; |
| --- | --- |

(b)

radi dobrog upravljanja kreditnim rizikom dokumentaciju i obrazloženje, koje je odobrilo više rukovodstvo, ako je institucija uočila razlike između uvjeta, informacija ili pretpostavki primijenjenih u izračunu očekivanih kreditnih gubitaka i onih primijenjenih u procjenama vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza na temelju vanjskih izvora za izloženosti u okviru internog modela za rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza;

| (c) | opis metodologija primijenjenih za dobivanje procjena gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora u skladu s člankom 4. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(c)

opis metodologija primijenjenih za dobivanje procjena gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza iz vanjskih izvora u skladu s člankom 4. stavkom 1.;

| (d) | rezultate validacije provedene u skladu s člankom 2. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(d)

rezultate validacije provedene u skladu s člankom 2. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 1.;

| (e) | hijerarhiju upotrijebljenih vanjskih izvora u skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 4. stavkom 2. |
| --- | --- |

(e)

hijerarhiju upotrijebljenih vanjskih izvora u skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 4. stavkom 2.

Za potrebe točke (a), ako se procjene vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza razlikuju od onih upotrijebljenih u internim metodologijama institucije za upravljanje rizikom, a te razlike nisu posljedica zahtjeva iz članka 325.bp stavka 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, te se razlike moraju uključiti u opis metodologija.

Za potrebe točke (c), ako se procjene gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza razlikuju od onih upotrijebljenih u internim metodologijama institucije za upravljanje rizikom, a te razlike nisu posljedica zahtjeva iz članka 325.bp stavka 6. Uredbe (EU) br. 575/2013, te se razlike moraju uključiti u opis metodologija.

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

2

---

| 1.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 193/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 193/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1579

оd 31. srpnja 2023.

o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu statistike o cijenama u poljoprivredi

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o statistici poljoprivrednog inputa i outputa, izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 617/2008 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009 i (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive Vijeća 96/16/EZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 10. i članak 9. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2022/2379 utvrđuje se integrirani okvir za razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike o poljoprivrednom inputu i outputu. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2022/2379 utvrđuje se integrirani okvir za razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike o poljoprivrednom inputu i outputu.

| (2) | Potrebno je utvrditi zahtjeve za statističke podatke o poljoprivrednom inputu i outputu u području cijena u poljoprivredi kako bi izrađeni podaci bili usporedivi i usklađeni među državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je utvrditi zahtjeve za statističke podatke o poljoprivrednom inputu i outputu u području cijena u poljoprivredi kako bi izrađeni podaci bili usporedivi i usklađeni među državama članicama.

| (3) | Prema članku 5. stavku 10. Uredbe (EU) 2022/2379 u provedbenim aktima kojima se utvrđuju skupovi podataka koji se dostavljaju Komisiji treba prema potrebi navesti tehničke elemente podataka koji se dostavljaju, kao što su popis varijabli, opisi varijabli, jedinice promatranja, metodološka pravila koja treba primjenjivati i rokovi za dostavu podataka. |
| --- | --- |

(3)

Prema članku 5. stavku 10. Uredbe (EU) 2022/2379 u provedbenim aktima kojima se utvrđuju skupovi podataka koji se dostavljaju Komisiji treba prema potrebi navesti tehničke elemente podataka koji se dostavljaju, kao što su popis varijabli, opisi varijabli, jedinice promatranja, metodološka pravila koja treba primjenjivati i rokovi za dostavu podataka.

| (4) | Potrebno je utvrditi varijable za koje se zahtijeva regionalna dimenzija jer je ona potrebna samo za neke varijable. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je utvrditi varijable za koje se zahtijeva regionalna dimenzija jer je ona potrebna samo za neke varijable.

| (5) | Trebalo bi dodatno utvrditi referentna razdoblja iz članka 9. Uredbe (EU) 2022/2379. |
| --- | --- |

(5)

Trebalo bi dodatno utvrditi referentna razdoblja iz članka 9. Uredbe (EU) 2022/2379.

| (6) | Kako bi sve države članice imale pouzdane i usporedive rezultate, potreban je zajednički metodološki okvir za sastavljanje statistike o cijenama u poljoprivredi. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi sve države članice imale pouzdane i usporedive rezultate, potreban je zajednički metodološki okvir za sastavljanje statistike o cijenama u poljoprivredi.

| (7) | Indeksi cijena u poljoprivredi potrebni su referentni podaci za izradu ekonomskih računa u poljoprivredi na temelju Uredbe (EZ) br. 138/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i stoga bi jedinice promatranja trebale biti obuhvaćene područjem primjene te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Indeksi cijena u poljoprivredi potrebni su referentni podaci za izradu ekonomskih računa u poljoprivredi na temelju Uredbe (EZ) br. 138/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i stoga bi jedinice promatranja trebale biti obuhvaćene područjem primjene te uredbe.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, osnovanog na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, osnovanog na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zahtjevi u pogledu podataka

Države članice dostavljaju podatke u području statistike o cijenama u poljoprivredi iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) 2022/2379 u obliku agregiranih skupova podataka. Podaci se Komisiji (Eurostatu) dostavljaju na propisanoj zemljopisnoj razini.

Članak 2.

Skupovi podataka

| 1. | Sadržaji skupova podataka navedeni su:






  (a) | u Prilogu I. za temu i. indeksi cijena u poljoprivredi, detaljne teme






  i. | rani i postignuti indeksi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Sadržaji skupova podataka navedeni su:

(a)

u Prilogu I. za temu i. indeksi cijena u poljoprivredi, detaljne teme

i.

rani i postignuti indeksi;

| ii. | ponderi i indeksi preračunati na novoj bazi; |
| --- | --- |

ii.

ponderi i indeksi preračunati na novoj bazi;

| (b) | u Prilogu II. za temu ii. apsolutne cijene inputa, detaljne teme






  i. | gnojiva; |
| --- | --- | --- |

(b)

u Prilogu II. za temu ii. apsolutne cijene inputa, detaljne teme

i.

gnojiva;

| ii. | hrana za životinje; |
| --- | --- |

ii.

hrana za životinje;

| iii. | energija; |
| --- | --- |

iii.

energija;

| (c) | u Prilogu III. za temu iii. cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta, detaljne teme






  i. | cijene poljoprivrednog zemljišta; |
| --- | --- | --- |

(c)

u Prilogu III. za temu iii. cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta, detaljne teme

i.

cijene poljoprivrednog zemljišta;

| ii. | zakup poljoprivrednog zemljišta. |
| --- | --- |

ii.

zakup poljoprivrednog zemljišta.

| 2. | U odjeljku I. za svaki skup podataka navodi se sljedeće:






  (a) | opis sadržaja podataka; |
| --- | --- | --- |

2.

U odjeljku I. za svaki skup podataka navodi se sljedeće:

(a)

opis sadržaja podataka;

| (b) | varijable koje se dostavljaju na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

varijable koje se dostavljaju na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini;

| (c) | rokovi za dostavu podataka Komisiji (Eurostatu); |
| --- | --- |

(c)

rokovi za dostavu podataka Komisiji (Eurostatu);

| (d) | referentna razdoblja. |
| --- | --- |

(d)

referentna razdoblja.

| 3. | U odjeljku II. za svaki skup podataka navodi se sljedeće:






  (a) | opis mjernih jedinica; |
| --- | --- | --- |

3.

U odjeljku II. za svaki skup podataka navodi se sljedeće:

(a)

opis mjernih jedinica;

| (b) | tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable. |
| --- | --- |

(b)

tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable.

Članak 3.

Metodološke specifikacije

Metodološke specifikacije za svaki skup podataka iz priloga I., II. i III. utvrđene su u Prilogu IV.

Članak 4.

Jedinice promatranja

Jedinice statističkog promatranja za teme „indeksi cijena u poljoprivredi” i „apsolutne cijene inputa” jesu jedinice poljoprivredne industrije koje trguju robom i uslugama ili subjekti s kojima posluju. Poljoprivredna industrija sastoji se od poljoprivrednih gospodarstava, skupina proizvođača vina i maslinovog ulja te specijaliziranih jedinica koje tim poduzećima osiguravaju strojeve, materijal i radnu snagu za obavljanje ugovorenih poslova.

Jedinice promatranja za temu „cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta” prvenstveno su osobe ili poduzeća koji sudjeluju u transakcijama prodaje ili zakupa zemljišta za poljoprivredne svrhe, uključujući pružatelje usluga.

Članak 5.

Opisi

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se opisi pojmova utvrđeni u Prilogu V.

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2025.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 315, 7.12.2022., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 138/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. prosinca 2003. o ekonomskim računima u poljoprivredi na području Zajednice (SL L 33, 5.2.2004., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

3

---

PRILOG I.

Indeksi cijena u poljoprivredi

Skup podataka 1

Indeksi cijena u poljoprivredi

| Područje: | c. | Statistika o cijenama u poljoprivredi |
| --- | --- | --- |
| Tema: | i. | Indeksi cijena u poljoprivredi |
| Detaljne teme: | i.1 | Rani i postignuti indeksi |
| | i.2 | Ponderi i indeksi preračunati na novoj bazi |

Područje:

c.

Statistika o cijenama u poljoprivredi

Tema:

i.

Indeksi cijena u poljoprivredi

Detaljne teme:

i.1

Rani i postignuti indeksi

i.2

Ponderi i indeksi preračunati na novoj bazi

Odjeljak I.

Sadržaj podataka

Podaci pružaju indekse cijena u poljoprivredi koji predstavljaju promjene cijena poljoprivrednih proizvoda i inputa u državi članici tijekom referentnog razdoblja u usporedbi s baznom godinom te podatke potrebne za preračunavanje tih indeksa na novoj bazi. To su: ponderi (vrijednosti ponderiranja) i indeksi preračunati na novoj bazi.

| Proizvod ili input | Učestalost |
| --- | --- |
| Tromjesečno | Godišnje | Svakih 5 godina |
| Referentno razdoblje |
| 1. tromjesečje | 2. tromjesečje | 3. tromjesečje | 4. tromjesečje | Godina N | Godina B |
| Rokovi |
| 15. svibnja godina N | 15. kolovoza godina N | 15. studenoga godina N | 15. veljače godina N+1 | 15. studenoga godina N | 1. ožujka godina N+1 | 15. srpnja godina N+1 | 30. rujna godina B+3 | 31. prosinca godina B+3 |
| Poljoprivredni proizvodi |
| | ŽITARICE (uključujući sjeme) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Pšenica i pir krupnik | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Obična pšenica i pir krupnik | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Tvrda pšenica | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Raž i mješavine ozimih žitarica (suražica) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ječam | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Krmni ječam | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ječam za proizvodnju slada | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Zob i mješavine ljetnih žitarica | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kukuruz u zrnu | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Riža | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostale žitarice | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | INDUSTRIJSKI USJEVI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Uljano sjeme i plodovi uljarica (uključujući sjeme) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sjemenke uljane repice i ogrštice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Suncokret | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Soja | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge uljarice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Proteinski usjevi (uključujući sjeme) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sirovi duhan | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Šećerna repa | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Drugi industrijski usjevi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Bilje za proizvodnju vlakana | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Hmelj | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostali industrijski usjevi: ostalo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KRMNO BILJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Silažni kukuruz | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Krmno korijenje (uključujući stočnu repu) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Drugo krmno bilje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sijeno | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Slama | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Silaža | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostalo krmno bilje: ostalo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | POVRĆE I UKRASNO BILJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Svježe povrće (uključujući dinje) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Cvjetača | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Rajčica | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Drugo svježe povrće | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kupus | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Salata | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Špinat | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Krastavac | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Mrkva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Luk | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svježi grah | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svježe mahunarke | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svježi grašak | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Ostalo svježe povrće: ostalo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Biljke i cvijeće | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KRUMPIR (uključujući sjemenski) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Krumpir za konzumaciju | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Rani krumpir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kasni krumpir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sjemenski krumpir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostali krumpir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VOĆE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Svježe voće | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Jabuke za konzumaciju u svježem obliku | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kruške za konzumaciju u svježem obliku | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Breskve | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Drugo svježe voće | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Trešnje i višnje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Šljive | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Jagode | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Orašasto i suho voće | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Orašasto voće | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Sušeno voće | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Ostalo svježe voće: ostalo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Agrumi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Slatke naranče | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mandarine | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Limuni i limete | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostali agrumi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Voće suptropskog i tropskog podneblja | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Grožđe | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Stolno grožđe | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostalo grožđe, svježe | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Masline | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Stolne masline | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostale masline | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VINO | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | ZOI i ZOZP | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | ZOI | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | ZOZP | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostala vina osim ZOI-ja i ZOZP-a | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MASLINOVO ULJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DRUGI POLJOPRIVREDNI PROIZVODI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Biljni materijali koji se u prvom redu upotrebljavaju za pletarstvo | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sjeme | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostali poljoprivredni proizvodi: ostalo | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| UKUPNO USJEVI, uključujući voće i povrće | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| UKUPNO USJEVI, isključujući voće i povrće | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| ŽIVOTINJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živa goveda | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Goveda osim teladi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Telad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Žive svinje | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živi konji, magarci, mazge i mule | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Žive ovce i koze | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živa perad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kokoši (vrsta) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostala perad | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Ostale životinje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| ŽIVOTINJSKI PROIZVODI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Mlijeko ili sirovo mlijeko | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sirovo kravlje mlijeko | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostale vrste mlijeka | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Jaja | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Drugi proizvodi životinjskog podrijetla | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| UKUPNO ŽIVOTINJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| UKUPNO POLJOPRIVREDNI PROIZVODI, uključujući voće i povrće | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| UKUPNO POLJOPRIVREDNI PROIZVODI, isključujući voće i povrće | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Roba i usluge koje se koriste u poljoprivredi (input 1) |
| ROBA I USLUGE KOJE SE TRENUTAČNO KORISTE U POLJOPRIVREDI (INPUT 1) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SJEME I SADNI MATERIJAL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ENERGIJA; MAZIVA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Električna energija | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Goriva za grijanje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Pogonska goriva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Maziva i ostali energenti osim električne energije te goriva za grijanje i pogonska goriva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | GNOJIVA I SREDSTVA ZA POBOLJŠANJE TLA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Jednostavna gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Dušična gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Fosfatna gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kalijeva gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Složena gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | NP gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | PK gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | NPK gnojiva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostala gnojiva i sredstva za poboljšanje tla | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Fungicidi i baktericidi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Insekticidi i akaricidi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Herbicidi za suzbijanje korova i mahovine | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ostala sredstva za zaštitu bilja | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VETERINARSKI TROŠKOVI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | HRANA ZA ŽIVOTINJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Jednostavna hrana za životinje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Žitarice i nusproizvodi mljevenja | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Uljane pogače | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Proizvodi životinjskog podrijetla | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostala jednostavna hrana za životinje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Složena hrana za životinje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Složena hrana za telad | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Složena hrana za goveda osim teladi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Složena hrana za svinje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Složena hrana za perad | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostala složena hrana za životinje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ODRŽAVANJE MATERIJALA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ODRŽAVANJE ZGRADA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | OSTALA ROBA I USLUGE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Roba i usluge koje doprinose poljoprivrednim ulaganjima (input 2) |
| ROBA I USLUGE KOJE DOPRINOSE POLJOPRIVREDNIM ULAGANJIMA (INPUT 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MATERIJALI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | STROJEVI I DRUGA OPREMA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Motorne roto-kopačice i druga oprema na dva kotača | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Strojevi i oprema za uzgoj | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Strojevi i oprema za žetvu | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Poljoprivredni strojevi i instalacije | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Poljoprivredni strojevi i instalacije za biljnu proizvodnju | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Poljoprivredni strojevi i instalacije za životinjsku proizvodnju | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Ostali poljoprivredni strojevi i instalacije | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | OPREMA ZA PRIJEVOZ | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Traktori | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ostala vozila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ZGRADE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | GOSPODARSKE ZGRADE (KOJE NISU NAMIJENJENE STANOVANJU) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | OSTALI RADOVI OSIM POBOLJŠANJA ZEMLJIŠTA (OSTALE ZGRADE, GRAĐEVINE ITD.) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | OSTALO | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| UKUPNI INPUT (INPUT 1 + INPUT 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |

Proizvod ili input

Učestalost

Tromjesečno

Godišnje

Svakih 5 godina

Referentno razdoblje

1. tromjesečje

2. tromjesečje

3. tromjesečje

4. tromjesečje

Godina N

Godina B

Rokovi

15. svibnja godina N

15. kolovoza godina N

15. studenoga godina N

15. veljače godina N+1

15. studenoga godina N

1. ožujka godina N+1

15. srpnja godina N+1

30. rujna godina B+3

31. prosinca godina B+3

Poljoprivredni proizvodi

ŽITARICE (uključujući sjeme)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pšenica i pir krupnik

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Obična pšenica i pir krupnik

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Tvrda pšenica

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Raž i mješavine ozimih žitarica (suražica)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ječam

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmni ječam

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ječam za proizvodnju slada

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Zob i mješavine ljetnih žitarica

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kukuruz u zrnu

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Riža

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostale žitarice

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

INDUSTRIJSKI USJEVI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Uljano sjeme i plodovi uljarica (uključujući sjeme)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sjemenke uljane repice i ogrštice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Suncokret

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Soja

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge uljarice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Proteinski usjevi (uključujući sjeme)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sirovi duhan

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Šećerna repa

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi industrijski usjevi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Bilje za proizvodnju vlakana

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Hmelj

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostali industrijski usjevi: ostalo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KRMNO BILJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Silažni kukuruz

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmno korijenje (uključujući stočnu repu)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugo krmno bilje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sijeno

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Slama

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Silaža

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostalo krmno bilje: ostalo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

POVRĆE I UKRASNO BILJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svježe povrće (uključujući dinje)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Cvjetača

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rajčica

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugo svježe povrće

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kupus

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Salata

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Špinat

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krastavac

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mrkva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Luk

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svježi grah

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svježe mahunarke

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svježi grašak

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostalo svježe povrće: ostalo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Biljke i cvijeće

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KRUMPIR (uključujući sjemenski)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krumpir za konzumaciju

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rani krumpir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kasni krumpir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sjemenski krumpir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostali krumpir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VOĆE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svježe voće

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jabuke za konzumaciju u svježem obliku

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kruške za konzumaciju u svježem obliku

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Breskve

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugo svježe voće

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Trešnje i višnje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Šljive

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jagode

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Orašasto i suho voće

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Orašasto voće

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sušeno voće

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostalo svježe voće: ostalo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Agrumi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Slatke naranče

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mandarine

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Limuni i limete

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostali agrumi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Voće suptropskog i tropskog podneblja

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Grožđe

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Stolno grožđe

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostalo grožđe, svježe

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Masline

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Stolne masline

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostale masline

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VINO

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZOI i ZOZP

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZOI

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZOZP

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala vina osim ZOI-ja i ZOZP-a

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MASLINOVO ULJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DRUGI POLJOPRIVREDNI PROIZVODI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Biljni materijali koji se u prvom redu upotrebljavaju za pletarstvo

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sjeme

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostali poljoprivredni proizvodi: ostalo

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UKUPNO USJEVI, uključujući voće i povrće

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UKUPNO USJEVI, isključujući voće i povrće

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ŽIVOTINJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živa goveda

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Goveda osim teladi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Telad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Žive svinje

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živi konji, magarci, mazge i mule

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Žive ovce i koze

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živa perad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kokoši (vrsta)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala perad

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostale životinje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ŽIVOTINJSKI PROIZVODI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mlijeko ili sirovo mlijeko

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sirovo kravlje mlijeko

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostale vrste mlijeka

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jaja

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi proizvodi životinjskog podrijetla

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UKUPNO ŽIVOTINJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UKUPNO POLJOPRIVREDNI PROIZVODI, uključujući voće i povrće

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UKUPNO POLJOPRIVREDNI PROIZVODI, isključujući voće i povrće

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Roba i usluge koje se koriste u poljoprivredi (input 1)

ROBA I USLUGE KOJE SE TRENUTAČNO KORISTE U POLJOPRIVREDI (INPUT 1)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SJEME I SADNI MATERIJAL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ENERGIJA; MAZIVA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Električna energija

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Goriva za grijanje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pogonska goriva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maziva i ostali energenti osim električne energije te goriva za grijanje i pogonska goriva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

GNOJIVA I SREDSTVA ZA POBOLJŠANJE TLA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jednostavna gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dušična gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fosfatna gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kalijeva gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Složena gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

NP gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PK gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

NPK gnojiva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala gnojiva i sredstva za poboljšanje tla

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fungicidi i baktericidi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Insekticidi i akaricidi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Herbicidi za suzbijanje korova i mahovine

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala sredstva za zaštitu bilja

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VETERINARSKI TROŠKOVI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

HRANA ZA ŽIVOTINJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jednostavna hrana za životinje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Žitarice i nusproizvodi mljevenja

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Uljane pogače

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Proizvodi životinjskog podrijetla

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala jednostavna hrana za životinje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Složena hrana za životinje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Složena hrana za telad

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Složena hrana za goveda osim teladi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Složena hrana za svinje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Složena hrana za perad

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala složena hrana za životinje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ODRŽAVANJE MATERIJALA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ODRŽAVANJE ZGRADA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OSTALA ROBA I USLUGE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Roba i usluge koje doprinose poljoprivrednim ulaganjima (input 2)

ROBA I USLUGE KOJE DOPRINOSE POLJOPRIVREDNIM ULAGANJIMA (INPUT 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MATERIJALI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

STROJEVI I DRUGA OPREMA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Motorne roto-kopačice i druga oprema na dva kotača

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Strojevi i oprema za uzgoj

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Strojevi i oprema za žetvu

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Poljoprivredni strojevi i instalacije

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Poljoprivredni strojevi i instalacije za biljnu proizvodnju

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Poljoprivredni strojevi i instalacije za životinjsku proizvodnju

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostali poljoprivredni strojevi i instalacije

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OPREMA ZA PRIJEVOZ

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Traktori

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ostala vozila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZGRADE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

GOSPODARSKE ZGRADE (KOJE NISU NAMIJENJENE STANOVANJU)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OSTALI RADOVI OSIM POBOLJŠANJA ZEMLJIŠTA (OSTALE ZGRADE, GRAĐEVINE ITD.)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OSTALO

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

UKUPNI INPUT (INPUT 1 + INPUT 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

| N | : | kalendarska godina na koju se odnose podaci |
| --- | --- | --- |
| B | : | bazna godina |
| AI | : | godišnji indeksi, B = 100 |
| QI | : | tromjesečni indeksi, B = 100 |
| AW | : | godišnje vrijednosti ponderiranja (u milijunima nacionalne valute) |
| QW | : | tromjesečne vrijednosti ponderiranja (u milijunima nacionalne valute) |

N

:

kalendarska godina na koju se odnose podaci

B

:

bazna godina

AI

:

godišnji indeksi, B = 100

QI

:

tromjesečni indeksi, B = 100

AW

:

godišnje vrijednosti ponderiranja (u milijunima nacionalne valute)

QW

:

tromjesečne vrijednosti ponderiranja (u milijunima nacionalne valute)

| Zemljopisna razina | : | nacionalna razina |
| --- | --- | --- |

Zemljopisna razina

:

nacionalna razina

Odjeljak II.

Opis mjernih jedinica

Indeksi cijena u poljoprivredi: indeks, utvrđen na 100 za baznu godinu

Vrijednosti ponderiranja: u milijunima nacionalne valute

Tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable

Detaljne metodološke specifikacije koje treba primijeniti navedene su u Prilogu IV.

Godišnji indeks kategorije ponderirani je prosjek četiriju odgovarajućih tromjesečnih indeksa za istu kategoriju. Za utvrđivanje tog rezultata upotrebljavaju se tromjesečne vrijednosti ponderiranja.

Agregirani indeksi rezultat su ponderiranog prosjeka detaljnijih indeksa na sljedećoj razini klasifikacije, ponderiranih njihovim vrijednostima ponderiranja.

Indeksi se preračunavaju na novoj bazi svakih pet godina tako da se indeksi cijena u poljoprivredi mogu ponovno izračunati s obzirom na cijene i vrijednosti ponderiranja nove bazne godine (godine koje završavaju s 0 ili 5).

---

PRILOG II.

Apsolutne cijene inputa

SKUP PODATAKA 1

Gnojiva

| Područje: | c. | Statistika o cijenama u poljoprivredi |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii. | Apsolutne cijene inputa |
| Detaljna tema: | ii.1 | Gnojiva |

Područje:

c.

Statistika o cijenama u poljoprivredi

Tema:

ii.

Apsolutne cijene inputa

Detaljna tema:

ii.1

Gnojiva

Odjeljak I.

Sadržaj podataka

Podaci obuhvaćaju prosječne kupovne cijene gnojidbenih proizvoda i povezane ponderirane vrijednosti po državama.

| Gnojidbeni proizvod i oblik | Rok |
| --- | --- |
| 31. svibnja godina N+1 | 31. prosinca godina B+1 |
| Dušična gnojiva | | | |
| | Amonijev sulfat 16–26 % (AS) | Granulirani | AP | AW |
| Kristalizirani | AP | AW |
| | Kalcijev amonijev nitrat 22–32 % (CAN) | U svim oblicima | AP | AW |
| | Amonijev nitrat (AN) 28–38 % | Granulirani | AP | AW |
| | Amonijev nitrat (AN–24S) 20–30 % N+S | Granulirani | AP | AW |
| | Urea (AUS) 46 % | Granulirani | AP | AW |
| U kuglicama | AP | AW |
| | Urea amonijev nitrat (UAN) 27–37 % | Otopina | AP | AW |
| | Urea amonijev nitrat + S (UAN–26S) 22–32 % N+S | Otopina | AP | AW |
| Fosfatna gnojiva | | | |
| | Jednostruki superfosfat (SSP) ispod 25 % | U svim oblicima | AP | AW |
| | Trostruki superfosfat (TSP) iznad 40 % | U svim oblicima | AP | AW |
| Kalijeva gnojiva | | | |
| | Kalijev klorid (KCl) 55–65 % | Granulirani/kompaktni | AP | AW |
| U kuglicama | AP | AW |
| | Kalijev sulfat (K2SO4) 45–55 % | U svim oblicima | AP | AW |

Gnojidbeni proizvod i oblik

Rok

31. svibnja godina N+1

31. prosinca godina B+1

Dušična gnojiva

Amonijev sulfat 16–26 % (AS)

Granulirani

AP

AW

Kristalizirani

AP

AW

Kalcijev amonijev nitrat 22–32 % (CAN)

U svim oblicima

AP

AW

Amonijev nitrat (AN) 28–38 %

Granulirani

AP

AW

Amonijev nitrat (AN–24S) 20–30 % N+S

Granulirani

AP

AW

Urea (AUS) 46 %

Granulirani

AP

AW

U kuglicama

AP

AW

Urea amonijev nitrat (UAN) 27–37 %

Otopina

AP

AW

Urea amonijev nitrat + S (UAN–26S) 22–32 % N+S

Otopina

AP

AW

Fosfatna gnojiva

Jednostruki superfosfat (SSP) ispod 25 %

U svim oblicima

AP

AW

Trostruki superfosfat (TSP) iznad 40 %

U svim oblicima

AP

AW

Kalijeva gnojiva

Kalijev klorid (KCl) 55–65 %

Granulirani/kompaktni

AP

AW

U kuglicama

AP

AW

Kalijev sulfat (K2SO4) 45–55 %

U svim oblicima

AP

AW

| N | : | kalendarska godina na koju se odnose podaci |
| --- | --- | --- |
| AP | : | Godišnja prosječna cijena (u nacionalnoj valuti po toni sadržaja hranjiva) |
| B | : | Godina na koju se odnose vrijednosti ponderiranja (koja završava s „0” ili „5”) |
| AW | : | vrijednosti ponderiranja po zemljama (u milijunima nacionalne valute) |

N

:

kalendarska godina na koju se odnose podaci

AP

:

Godišnja prosječna cijena (u nacionalnoj valuti po toni sadržaja hranjiva)

B

:

Godina na koju se odnose vrijednosti ponderiranja (koja završava s „0” ili „5”)

AW

:

vrijednosti ponderiranja po zemljama (u milijunima nacionalne valute)

| Zemljopisna razina | : | nacionalna razina |
| --- | --- | --- |

Zemljopisna razina

:

nacionalna razina

| Referentno razdoblje | : | kalendarska godina |
| --- | --- | --- |

Referentno razdoblje

:

kalendarska godina

Odjeljak II.

Opis mjernih jedinica

Cijena: U nacionalnoj valuti po metričkoj toni sadržaja hranjiva u gnojidbenom proizvodu, tj. dušika (N), fosfata (P2O5) ili ekvivalenata kalijeva oksida (K2O) za dušikova, fosfatna i kalijeva gnojiva, izračunano u skladu s općim metodološkim specifikacijama iz Priloga IV.

Vrijednosti ponderiranja po zemljama: u milijunima nacionalne valute

Tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable

Cijene se odnose na transakcije za najmanje 5 tona gnojidbenog proizvoda, isporučenog poljoprivrednom gospodarstvu bez naknade.

Vrijednosti ponderiranja po zemljama jesu nacionalne vrijednosti svih transakcija evidentiranih za svaki gnojidbeni proizvod.

Skup podataka 2

Hrana za životinje

| Područje: | c. | Statistika o cijenama u poljoprivredi |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii. | Apsolutne cijene inputa |
| Detaljna tema: | ii.2 | Hrana za životinje |

Područje:

c.

Statistika o cijenama u poljoprivredi

Tema:

ii.

Apsolutne cijene inputa

Detaljna tema:

ii.2

Hrana za životinje

Odjeljak I.

Sadržaj podataka

Skup podataka obuhvaća kupovne cijene hrane za životinje i povezane ponderirane vrijednosti po državama.

| Hrana za životinje | Rok |
| --- | --- |
| 31. svibnja godina N+1 | 31. prosinca godina B+1 |
| Jednostavna hrana za životinje | | |
| Krmna pšenica | AP | AW |
| Krmni ječam | AP | AW |
| Zob | AP | AW |
| Kukuruz u zrnu | AP | AW |
| Pšenične mekinje | AP | AW |
| Sojino brašno | AP | AW |
| Osušena pulpa šećerne repe | AP | AW |
| Livadno sijeno | AP | AW |
| Sušena lucerna | AP | AW |
| Slama žitarica | AP | AW |
| Pšenoraž | AP | AW |
| Sačma od sjemenki suncokreta | AP | AW |
| Brašno uljane repice | AP | AW |
| Melasa šećerne trske | AP | AW |

Hrana za životinje

Rok

31. svibnja godina N+1

31. prosinca godina B+1

Jednostavna hrana za životinje

Krmna pšenica

AP

AW

Krmni ječam

AP

AW

Zob

AP

AW

Kukuruz u zrnu

AP

AW

Pšenične mekinje

AP

AW

Sojino brašno

AP

AW

Osušena pulpa šećerne repe

AP

AW

Livadno sijeno

AP

AW

Sušena lucerna

AP

AW

Slama žitarica

AP

AW

Pšenoraž

AP

AW

Sačma od sjemenki suncokreta

AP

AW

Brašno uljane repice

AP

AW

Melasa šećerne trske

AP

AW

| N | : | kalendarska godina na koju se odnose podaci |
| --- | --- | --- |
| AP | : | Godišnja prosječna cijena (u nacionalnoj valuti) |
| B | : | Godina na koju se odnose vrijednosti ponderiranja (koja završava s „0” ili „5”) |
| AW | : | vrijednosti ponderiranja po zemljama (u milijunima nacionalne valute) |

N

:

kalendarska godina na koju se odnose podaci

AP

:

Godišnja prosječna cijena (u nacionalnoj valuti)

B

:

Godina na koju se odnose vrijednosti ponderiranja (koja završava s „0” ili „5”)

AW

:

vrijednosti ponderiranja po zemljama (u milijunima nacionalne valute)

| Zemljopisna razina | : | nacionalna razina |
| --- | --- | --- |

Zemljopisna razina

:

nacionalna razina

| Referentno razdoblje | : | kalendarska godina |
| --- | --- | --- |

Referentno razdoblje

:

kalendarska godina

Odjeljak II.

Opis mjernih jedinica

| Godišnja prosječna cijena: | u nacionalnoj valuti po metričkoj toni jednostavne hrane za životinje |
| --- | --- |
| Vrijednosti ponderiranja po zemljama: | u milijunima nacionalne valute |

Godišnja prosječna cijena:

u nacionalnoj valuti po metričkoj toni jednostavne hrane za životinje

Vrijednosti ponderiranja po zemljama:

u milijunima nacionalne valute

Tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable

Cijene se odnose na transakcije za najmanje 5 tona hrane za životinje isporučene poljoprivrednom gospodarstvu bez naknade.

Skup podataka 3

Energija

| Područje: | c. | Statistika o cijenama u poljoprivredi |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii. | Apsolutne cijene inputa |
| Detaljna tema: | ii.3 | Energija |

Područje:

c.

Statistika o cijenama u poljoprivredi

Tema:

ii.

Apsolutne cijene inputa

Detaljna tema:

ii.3

Energija

Odjeljak I.

Sadržaj podataka

Skup podataka obuhvaća kupovne cijene energetskih proizvoda korištenih u poljoprivredi i povezane ponderirane vrijednosti po državama.

| Energent | Rok |
| --- | --- |
| 31. svibnja godina N+1 | 31. prosinca godina B+1 |
| Električna energija | AP | AW |
| Plinsko ulje za grijanje | AP | AW |
| Rezidualno loživo ulje | AP | AW |
| Motorni benzin | AP | AW |
| Dizelsko ulje | AP | AW |

Energent

Rok

31. svibnja godina N+1

31. prosinca godina B+1

Električna energija

AP

AW

Plinsko ulje za grijanje

AP

AW

Rezidualno loživo ulje

AP

AW

Motorni benzin

AP

AW

Dizelsko ulje

AP

AW

| N | : | kalendarska godina na koju se odnose podaci |
| --- | --- | --- |
| AP | : | godišnja prosječna cijena |
| B | : | Godina na koju se odnose vrijednosti ponderiranja (koja završava s „0” ili „5”) |
| AW | : | vrijednosti ponderiranja po zemljama (u milijunima nacionalne valute) |

N

:

kalendarska godina na koju se odnose podaci

AP

:

godišnja prosječna cijena

B

:

Godina na koju se odnose vrijednosti ponderiranja (koja završava s „0” ili „5”)

AW

:

vrijednosti ponderiranja po zemljama (u milijunima nacionalne valute)

| Referentno razdoblje | : | kalendarska godina |
| --- | --- | --- |

Referentno razdoblje

:

kalendarska godina

| Zemljopisna razina | : | nacionalna razina |
| --- | --- | --- |

Zemljopisna razina

:

nacionalna razina

Odjeljak II.

Opis mjernih jedinica

| Električna energija: | nacionalna valuta po 1 000 kWh |
| --- | --- |
| Ostale cijene energenata: | nacionalna valuta po 100 l |

Električna energija:

nacionalna valuta po 1 000 kWh

Ostale cijene energenata:

nacionalna valuta po 100 l

Tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable

Detaljne metodološke specifikacije koje treba primijeniti navedene su u Prilogu IV.

Cijene se odnose na transakcije sa sljedećim isporukama:

| — | plinsko ulje za grijanje: u rasutom stanju, za 1 000 l, |
| --- | --- |

—

plinsko ulje za grijanje: u rasutom stanju, za 1 000 l,

| — | rezidualno loživo ulje: u rasutom stanju, za 5 000 l, |
| --- | --- |

—

rezidualno loživo ulje: u rasutom stanju, za 5 000 l,

| — | motorni benzin: na benzinskoj pumpi; za male kupnje u rasutom stanju u spremniku kupca, |
| --- | --- |

—

motorni benzin: na benzinskoj pumpi; za male kupnje u rasutom stanju u spremniku kupca,

| — | dizelsko ulje: u rasutom stanju u spremniku kupca, najmanje 1 000 l. |
| --- | --- |

—

dizelsko ulje: u rasutom stanju u spremniku kupca, najmanje 1 000 l.

---

PRILOG III.

Cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta

Skup podataka 1

Cijene poljoprivrednog zemljišta

| Područje: | c. | Statistika o cijenama u poljoprivredi |
| --- | --- | --- |
| Tema: | iii. | Cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta |
| Detaljna tema: | iii.1 | Cijene poljoprivrednog zemljišta |

Područje:

c.

Statistika o cijenama u poljoprivredi

Tema:

iii.

Cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta

Detaljna tema:

iii.1

Cijene poljoprivrednog zemljišta

Odjeljak I.

Sadržaj podataka

Skup podataka obuhvaća prosječnu prodajnu cijenu poljoprivrednog zemljišta kako proizlazi iz transakcija u državi članici tijekom referentne godine.

| Kategorija poljoprivrednog zemljišta | Rok |
| --- | --- |
| 30. rujna godina N+1 |
| Obradivo zemljište | AP |
| | Navodnjavano obradivo zemljište | AP |
| | Nenavodnjavano obradivo zemljište | AP |
| Trajni travnjaci | AP |

Kategorija poljoprivrednog zemljišta

Rok

30. rujna godina N+1

Obradivo zemljište

AP

Navodnjavano obradivo zemljište

AP

Nenavodnjavano obradivo zemljište

AP

Trajni travnjaci

AP

| N | : | kalendarska godina na koju se odnose podaci |
| --- | --- | --- |
| AP | : | godišnja prosječna cijena |

N

:

kalendarska godina na koju se odnose podaci

AP

:

godišnja prosječna cijena

| Referentno razdoblje | : | kalendarska godina |
| --- | --- | --- |

Referentno razdoblje

:

kalendarska godina

| Zemljopisna razina | : | nacionalna i regionalna razina |
| --- | --- | --- |

Zemljopisna razina

:

nacionalna i regionalna razina

Odjeljak II.

Opis mjernih jedinica

Nacionalna valuta po hektaru poljoprivrednog zemljišta.

Tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable

Dodatni tehnički zahtjevi koji se primjenjuju obuhvaćeni su detaljnim metodološkim specifikacijama navedenima u Prilogu IV.

Skup podataka 2

Zakup poljoprivrednog zemljišta

| Područje: | c. | Statistika o cijenama u poljoprivredi |
| --- | --- | --- |
| Tema: | iii. | Cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta |
| Detaljna tema: | iii.2 | Zakup poljoprivrednog zemljišta |

Područje:

c.

Statistika o cijenama u poljoprivredi

Tema:

iii.

Cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta

Detaljna tema:

iii.2

Zakup poljoprivrednog zemljišta

Odjeljak I.

Sadržaj podataka

Skup podataka obuhvaća prosječnu cijenu zakupa poljoprivrednog zemljišta za kalendarsku godinu.

| Kategorija poljoprivrednog zemljišta | Rok |
| --- | --- |
| 31. prosinca godina N+1 |
| Obradivo zemljište i trajni travnjaci | AR |
| | Obradivo zemljište | AR |
| | Trajni travnjaci | AR |

Kategorija poljoprivrednog zemljišta

Rok

31. prosinca godina N+1

Obradivo zemljište i trajni travnjaci

AR

Obradivo zemljište

AR

Trajni travnjaci

AR

| N | : | kalendarska godina na koju se odnose podaci |
| --- | --- | --- |
| AR | : | godišnja prosječna cijena zakupa |

N

:

kalendarska godina na koju se odnose podaci

AR

:

godišnja prosječna cijena zakupa

| Zemljopisna razina | : | nacionalna i regionalna razina |
| --- | --- | --- |

Zemljopisna razina

:

nacionalna i regionalna razina

| Referentno razdoblje | : | kalendarska godina |
| --- | --- | --- |

Referentno razdoblje

:

kalendarska godina

Odjeljak II.

Opis mjernih jedinica

Nacionalna valuta po hektaru poljoprivrednog zemljišta.

Tehnički zahtjevi koji se odnose na varijable

Dodatni tehnički zahtjevi koji se primjenjuju obuhvaćeni su detaljnim metodološkim specifikacijama navedenima u Prilogu IV.

---

PRILOG IV.

Metodološke specifikacije

1.   Sastavljanje

1.1.   Sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi

| 1.1.1. | Indeksi cijena u poljoprivredi su „indeksi vrste Laspeyres”. To je indeks cijena kojim se prosječna promjena cijena od cijene u baznom razdoblju do cijene u kasnijem razdoblju mjeri s pomoću vrijednosti (pondera) iz baznog razdoblja.

  „Indeks vrste Laspeyres” definira se na sljedeći način:



  ,
  pri čemu je cijena proizvoda „i” označena kao pi, a količina tog proizvoda kao qi. Indeksom se cijena u tekućem razdoblju „t” uspoređuje s cijenom u baznom razdoblju (0). |
| --- | --- |

1.1.1.

„Indeks vrste Laspeyres” definira se na sljedeći način:

Image 1
  ,

pri čemu je cijena proizvoda „i” označena kao pi, a količina tog proizvoda kao qi. Indeksom se cijena u tekućem razdoblju „t” uspoređuje s cijenom u baznom razdoblju (0).

| 1.1.2. | Za potrebe sastavljanja cijelog skupa indeksa sastavljaju se samo detaljni indeksi upućivanjem na apsolutne cijene p0 i pt. Agregirani indeksi sastavljaju se iz detaljnih indeksa ili već agregiranih indeksa. U tom se agregiranju izravno upotrebljava djelitelj iz formule za Laspeyresov indeks

  kao ponder za izračun prosjeka tih indeksa. Države članice sastavljaju tromjesečne i godišnje vrijednosti ponderiranja za detaljne i agregirane indekse. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Vrijednost ponderiranja za agregirani indeks zbroj je vrijednosti ponderiranja za indekse od kojih se sastoji. Vrijednost ponderiranja indeksa za godinu zbroj je njegovih vrijednosti ponderiranja za četiri tromjesečja te godine. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Države članice Komisiji (Eurostatu) dostavljaju indekse cijena u poljoprivredi za proizvode i input kako je utvrđeno u Prilogu I., uzimajući u obzir odredbe odjeljka 3. ovog Priloga. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Vrijednosti ponderiranja i cijene za neobvezne proizvode utvrđene u točkama od 3.1.2. do 3.1.5. ovog Priloga bilježe se zajedno s vrijednostima ponderiranja i cijenama za drugi proizvod koji je na istoj hijerarhijskoj razini u Prilogu I. i dio je istog agregata. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Kako bi se smanjila moguća volatilnost vrijednosti iskazanih za baznu godinu, svaka država članica može odabrati dulje razdoblje pod sljedećim uvjetima: 1) isto razdoblje upotrebljava se za sve indekse cijena u poljoprivredi, 2) indeksi se izrađuju i objavljuju primjenom zajedničkog referentnog razdoblja indeksa (bazna godina = 100) i 3) održava se usklađenost s ekonomskim računima u poljoprivredi. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Indeksi cijena u poljoprivredi obuhvaćaju robne transakcije poljoprivredne industrije kako je utvrđeno u članku 4. |
| --- | --- |

1.1.7.

1.2.   Sastavljanje apsolutnih cijena u poljoprivredi za potrebe na razini EU-a

| 1.2.1. | Države članice Komisiji (Eurostatu) dostavljaju apsolutne cijene u poljoprivredi za potrebe EU-a, koje obuhvaćaju određeni input u području cijena energenata, gnojiva i hrane za životinje kako je navedeno u Prilogu II. Te informacije uključuju godišnje prosječne prikupljene cijene za odabrani input i, svakih pet godina, njihove godišnje vrijednosti ponderiranja. |
| --- | --- |

1.2.1.

1.3.   Sastavljanje statistike o cijenama i zakupu poljoprivrednog zemljišta

| 1.3.1. | Države članice moraju provjeriti kvalitetu pojedinačnih informacija kako bi se izbjeglo obuhvaćanje transakcija za nepoljoprivredne svrhe i drugih nesukladnih transakcija. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Cijene i zakup zemljišta na razini NUTS 0 i NUTS 1 izračunavaju se kao prosjeci regionalnih (NUTS 2) prosječnih cijena ili zakupa koji se ponderiraju odgovarajućim područjima (NUTS 2) za svaku kategoriju zemljišta iz Priloga III. Informacije o područjima navode se prema zadnjim podacima na temelju Uredbe (EU) 2018/1091 o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava ili bilo kojem drugom prikladnom izvoru, koji po mogućnosti pokriva EU. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Cijena za vrstu zemljišta, kako je navedeno u Prilogu III., ne sastavlja se ako ta vrsta zemljišta zauzima manje od 5 % korištene poljoprivredne površine. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Raščlamba obradivog zemljišta ne sastavlja se ako navodnjavano obradivo zemljište zauzima manje od 15 % korištene poljoprivredne površine. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | Raščlamba navodnjavanog i nenavodnjavanog obradivog zemljišta ne sastavlja se ako se cijena navodnjavanog obradivog zemljišta znatno ne razlikuje od cijene nenavodnjavanog zemljišta. Znatna razlika u cijeni nastaje kad je cijena navodnjavanog obradivog zemljišta za više od 50 % viša od cijene nenavodnjavanog obradivog zemljišta. |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | Podaci o cijeni trajnog travnjaka ne sastavljaju se ako se cijena trajnog travnjaka znatno ne razlikuje od cijene obradivog zemljišta. Znatna razlika u cijeni nastaje kad je cijena obradivog zemljišta za više od 50 % viša od cijene trajnog travnjaka. |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.3.7. | Ako se u dostupnim transakcijama ne razlikuje zakup obradivog zemljišta i zakup trajnih travnjaka ili nema dovoljno transakcija za utvrđivanje određenih reprezentativnih cijena zakupa, cijene zakupa koje iz toga proizlaze ne raščlanjuju se na obradivo zemljište i trajne travnjake. |
| --- | --- |

1.3.7.

| 1.3.8. | Ako je za potrebe izrade statistike o cijenama i zakupu poljoprivrednog zemljišta dostupno manje od 10 prihvatljivih transakcija za zemljište, smatra se da povezani statistički podaci nisu dovoljno kvalitetni. U tom slučaju država članica o tome obavješćuje Komisiju. Prihvatljive su one transakcije koje su odobrene za obradivo zemljište i trajne travnjake te za površine bez zgrada ili nasada koje su namijenjene za poljoprivredu. Transakcije između srodnika nisu prihvatljive. |
| --- | --- |

1.3.8.

2.   Usporedivost

| 2.1.1. | Da bi se indeksi smatrali usporedivima, sve razlike među državama članicama na svim razinama detalja odražavaju samo razlike u promjenama cijena ili obrascima prihoda i izdataka. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Indeksi koji odstupaju od koncepata ili metoda opisanih u odjeljku 1.1. ovog Priloga smatraju se usporedivima ako se u prosjeku tijekom jedne godine sustavno razlikuju za najviše 0,5 postotnih bodova od indeksa sastavljenih primjenom koncepata i metoda opisanih u odjeljku 1.1. ovog Priloga. |
| --- | --- |

2.1.2.

3.   Područje promatranja

| 3.1.1. | Apsolutne cijene u poljoprivredi koje države članice prikupljaju za potrebe sastavljanja indeksa cijena u poljoprivredi moraju biti reprezentativne na razini država članica. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Indeksi za proizvode koji čine manje od jedan posto ukupne vrijednosti ponderiranja za poljoprivredni proizvod u državi članici i indeksi za input koji čine manje od jedan posto ukupne vrijednosti ponderiranja za input u državi članici nisu obvezni, osim ako su obuhvaćeni odredbama iz točke 3.1.3. ili 3.1.4. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Godišnji indeksi dostavljaju se za proizvode i input čije su vrijednosti dio programa dostave podataka iz Priloga II. Uredbi (EZ) 138/2004 i smatraju se statistički značajnima za državu članicu, kako je predviđeno točkom 2.055. Priloga I. toj uredbi. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ukupne vrijednosti ponderiranja za neobvezne proizvode utvrđene u točkama 3.1.1. i 3.1.2. ovog Priloga ne mogu činiti više od pet posto ukupnih vrijednosti ponderiranja za proizvod u državi članici ili, za neobvezni input, ukupnih vrijednosti ponderiranja za input. Ako je zbroj vrijednosti ponderiranja za indekse koji ispunjavaju uvjete opisane u točki 3.1.2. ovog Priloga veći od pet posto, država članica može odabrati proizvode i input za koje će se indeksi dostavljati. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Tromjesečne vrijednosti ponderiranja koje se odnose na indeks proizvoda odražavaju sezonalnost, ako je primjenjivo, ako vrijednost ponderiranja čini više od jedan posto ukupne vrijednosti ponderiranja za poljoprivredni proizvod. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Države članice mogu dobrovoljno dostavljati tromjesečne vrijednosti ponderiranja za indekse inputa. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Apsolutne cijene inputa koje države članice prikupljaju za potrebe EU-a, kako je propisano za temu „ii. apsolutne cijene inputa” moraju biti reprezentativne za kupnju inputa na poljoprivrednim gospodarstvima u državi članici. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Države članice nisu dužne izrađivati i dostavljati apsolutne cijene navedene u skupu podataka 1 iz Priloga II. ako njihove kupnje čine manje od jedan posto ukupne kupnje gnojiva u državama članicama. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Države članice nisu dužne izrađivati i dostavljati apsolutne cijene navedene u skupu podataka 2 iz Priloga II. ako njihove kupnje čine manje od jedan posto ukupne kupnje hrane za životinje u državama članicama. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Države članice nisu dužne izrađivati i dostavljati apsolutne cijene navedene u skupu podataka 3 iz Priloga II. ako njihove kupnje čine manje od jedan posto ukupne kupnje energenata u državama članicama. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Države članice Komisiju (Eurostat) obavješćuju o postotcima iz točaka 3.1.8., 3.1.9. i 3.1.10. prije slanja vrijednosti ponderiranja. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Cijene i zakup poljoprivrednog zemljišta koje prikupljaju države članice moraju biti reprezentativni na regionalnoj razini (NUTS 2). Ako na toj razini nije dostupno dovoljno transakcija, dotični podaci ipak se moraju uključiti u agregiranje na široj zemljopisnoj razini. |
| --- | --- |

3.1.12.

4.   Metodološka izvješća

| 4.1.1. | U skladu s člankom 10. stavkom 6. Uredbe (EU) 2022/2379 države članice Komisiji (Eurostatu) dostavljaju zasebna metodološka izvješća za detaljnu temu „ponderi i indeksi preračunati na novoj bazi” koja se sastoje od:






  — | popisa izvora podataka, definicija i metoda upotrijebljenih za sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

popisa izvora podataka, definicija i metoda upotrijebljenih za sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi,

| — | opisa izračuna vrijednosti ponderiranja za indekse cijena u poljoprivredi, procjene i obrade indeksa o kojima se ne izvješćuje u cijelosti i procjene sezonalnosti. |
| --- | --- |

—

opisa izračuna vrijednosti ponderiranja za indekse cijena u poljoprivredi, procjene i obrade indeksa o kojima se ne izvješćuje u cijelosti i procjene sezonalnosti.

| 4.1.2 | Ako namjerava znatno promijeniti metodu izrade skupa statističkih podataka o cijenama u poljoprivredi ili njegova dijela, država članica o tome obavješćuje Komisiju (Eurostat) najkasnije tri mjeseca prije stupanja na snagu te promjene. U tom slučaju država članica Komisiji (Eurostatu) dostavlja kvantifikaciju učinka te promjene. |
| --- | --- |

4.1.2

5.   Sastavljanje indeksa do 2028.

Indeksi će se sastavljati na temelju dostupnih vrijednosti ponderiranja za 2020. do kraja postupka preračunavanja na novoj bazi 2025. (31. prosinca 2028.).

---

PRILOG V.

Opisi

Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „poljoprivredni proizvođač” znači poljoprivredna gospodarstva ili druga poduzeća koja doprinose poljoprivrednoj industriji kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 138/2004; |
| --- | --- |

1.

„poljoprivredni proizvođač” znači poljoprivredna gospodarstva ili druga poduzeća koja doprinose poljoprivrednoj industriji kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 138/2004;

| 2. | „poljoprivredni proizvodi” znači roba i usluge koje proizlaze iz poljoprivredne djelatnosti poljoprivrednih proizvođača; |
| --- | --- |

2.

„poljoprivredni proizvodi” znači roba i usluge koje proizlaze iz poljoprivredne djelatnosti poljoprivrednih proizvođača;

| 3. | „poljoprivredni input” (ili „sredstva za poljoprivrednu proizvodnju”) znači roba i usluge potrebne za proizvodnju poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

3.

„poljoprivredni input” (ili „sredstva za poljoprivrednu proizvodnju”) znači roba i usluge potrebne za proizvodnju poljoprivrednih proizvoda;

| 4. | „obradivo zemljište” znači zemljište koje se redovito obrađuje (oranjem ili na druge načine), uglavnom u okviru sustava plodoreda. |
| --- | --- |

4.

„obradivo zemljište” znači zemljište koje se redovito obrađuje (oranjem ili na druge načine), uglavnom u okviru sustava plodoreda.

| 5. | „navodnjavano obradivo zemljište” znači obradivo zemljište koje bi se prema potrebi moglo navodnjavati u referentnoj godini upotrebom uobičajeno dostupne opreme i količine vode; |
| --- | --- |

5.

„navodnjavano obradivo zemljište” znači obradivo zemljište koje bi se prema potrebi moglo navodnjavati u referentnoj godini upotrebom uobičajeno dostupne opreme i količine vode;

| 6. | „nenavodnjavano obradivo zemljište” znači obradivo zemljište koje se ne može navodnjavati zbog nedostatka pristupa vodi za navodnjavanje; |
| --- | --- |

6.

„nenavodnjavano obradivo zemljište” znači obradivo zemljište koje se ne može navodnjavati zbog nedostatka pristupa vodi za navodnjavanje;

| 7. | „trajni travnjaci” znači zemljište koje se trajno (tijekom nekoliko uzastopnih godina, obično pet godina ili više) upotrebljava za proizvodnju zeljaste krme, krmiva ili energetskih usjeva bilo uzgojem (sijane kulture) bilo prirodnim putem (samonikle kulture), a koje nije u sustavu plodoreda na poljoprivrednom gospodarstvu. Travnjaci se mogu upotrebljavati za ispašu ili za košnju u proizvodnji silaže i sijena ili u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

7.

„trajni travnjaci” znači zemljište koje se trajno (tijekom nekoliko uzastopnih godina, obično pet godina ili više) upotrebljava za proizvodnju zeljaste krme, krmiva ili energetskih usjeva bilo uzgojem (sijane kulture) bilo prirodnim putem (samonikle kulture), a koje nije u sustavu plodoreda na poljoprivrednom gospodarstvu. Travnjaci se mogu upotrebljavati za ispašu ili za košnju u proizvodnji silaže i sijena ili u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora.

| 8. | „poljoprivredno zemljište” znači zemljište koje poljoprivredna gospodarstva koriste za poljoprivrednu proizvodnju ili koje privremeno nije pod proizvodnjom. |
| --- | --- |

8.

„poljoprivredno zemljište” znači zemljište koje poljoprivredna gospodarstva koriste za poljoprivrednu proizvodnju ili koje privremeno nije pod proizvodnjom.

| 9. | „vlasnik poljoprivrednog zemljišta” znači svaki vlasnik poljoprivrednog zemljišta, neovisno o tome obavlja li ekonomsku djelatnost, a ako je obavlja, neovisno o vrsti ekonomske djelatnosti. |
| --- | --- |

9.

„vlasnik poljoprivrednog zemljišta” znači svaki vlasnik poljoprivrednog zemljišta, neovisno o tome obavlja li ekonomsku djelatnost, a ako je obavlja, neovisno o vrsti ekonomske djelatnosti.

| 10. | „cijene poljoprivrednih proizvoda” znači cijene koje se plaćaju poljoprivrednom proizvođaču, isključujući odbitni PDV i subvencije, a uključujući poreze ili pristojbe na proizvode, u zamjenu za poljoprivredne proizvode isporučene na lokaciju proizvođača; |
| --- | --- |

10.

„cijene poljoprivrednih proizvoda” znači cijene koje se plaćaju poljoprivrednom proizvođaču, isključujući odbitni PDV i subvencije, a uključujući poreze ili pristojbe na proizvode, u zamjenu za poljoprivredne proizvode isporučene na lokaciju proizvođača;

| 11. | „cijene poljoprivrednog inputa” znači cijene koje plaća poljoprivredni proizvođač, isključujući nadoknadivi PDV i subvencije za proizvode, a uključujući sve druge poreze na proizvode, u zamjenu za input isporučen na lokaciju proizvođača; |
| --- | --- |

11.

„cijene poljoprivrednog inputa” znači cijene koje plaća poljoprivredni proizvođač, isključujući nadoknadivi PDV i subvencije za proizvode, a uključujući sve druge poreze na proizvode, u zamjenu za input isporučen na lokaciju proizvođača;

| 12. | „cijena poljoprivrednog zemljišta” znači cijena koja se plaća za preuzimanje vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem za poljoprivrednu namjenu, isključujući odbitni PDV, troškove prijenosa vlasništva (odvjetničke naknade, porezi za registraciju, porezi na nekretnine i druge naknade), prava povezana sa zemljištem, novčane naknade koje poljoprivrednici primaju za prodaju/stjecanje poljoprivredne površine, vrijednost svih zgrada i prijenose prava na nasljedstvo, ali uključujući druge poreze i pristojbe. Isključene su transakcije među srodnicima; |
| --- | --- |

12.

„cijena poljoprivrednog zemljišta” znači cijena koja se plaća za preuzimanje vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem za poljoprivrednu namjenu, isključujući odbitni PDV, troškove prijenosa vlasništva (odvjetničke naknade, porezi za registraciju, porezi na nekretnine i druge naknade), prava povezana sa zemljištem, novčane naknade koje poljoprivrednici primaju za prodaju/stjecanje poljoprivredne površine, vrijednost svih zgrada i prijenose prava na nasljedstvo, ali uključujući druge poreze i pristojbe. Isključene su transakcije među srodnicima;

| 13. | „zakup poljoprivrednog zemljišta” znači vrijednost koju je poljoprivredno gospodarstvo dogovorilo s vlasnikom zemljišta za uzimanje zemljišta u zakup za poljoprivrednu namjenu tijekom jedne godine, uključujući povezane pristojbe/poreze i plaćanja u naravi (vrednovano na temelju cijene u tekućoj godini), i isključujući prava povezana sa zemljištem, odbitni PDV, zakup zgrada ili stambenih objekata koji se nalaze na tom zemljištu i sve ostale troškove povezane s drugom imovinom osim poljoprivrednog zemljišta (tekući izdaci za održavanje zgrada, osiguranje zgrada, amortizacija zgrada, zakupnine koje se plaćaju za upotrebu nestambenih zgrada u profesionalne svrhe itd.); |
| --- | --- |

13.

„zakup poljoprivrednog zemljišta” znači vrijednost koju je poljoprivredno gospodarstvo dogovorilo s vlasnikom zemljišta za uzimanje zemljišta u zakup za poljoprivrednu namjenu tijekom jedne godine, uključujući povezane pristojbe/poreze i plaćanja u naravi (vrednovano na temelju cijene u tekućoj godini), i isključujući prava povezana sa zemljištem, odbitni PDV, zakup zgrada ili stambenih objekata koji se nalaze na tom zemljištu i sve ostale troškove povezane s drugom imovinom osim poljoprivrednog zemljišta (tekući izdaci za održavanje zgrada, osiguranje zgrada, amortizacija zgrada, zakupnine koje se plaćaju za upotrebu nestambenih zgrada u profesionalne svrhe itd.);

| 14. | „indeksi cijena u poljoprivredi” znači usporedivi indeksi cijena koje svaka država članica izrađuje za poljoprivredne proizvode i poljoprivredni input; |
| --- | --- |

14.

„indeksi cijena u poljoprivredi” znači usporedivi indeksi cijena koje svaka država članica izrađuje za poljoprivredne proizvode i poljoprivredni input;

| 15. | „detaljni indeksi cijena u poljoprivredi” čine najdetaljniju razinu indeksa u klasifikaciji indeksa cijena u poljoprivredi; |
| --- | --- |

15.

„detaljni indeksi cijena u poljoprivredi” čine najdetaljniju razinu indeksa u klasifikaciji indeksa cijena u poljoprivredi;

| 16. | „agregat indeksa cijena u poljoprivredi” rezultat je ponderiranog agregiranja detaljnih indeksa cijena u poljoprivredi; |
| --- | --- |

16.

„agregat indeksa cijena u poljoprivredi” rezultat je ponderiranog agregiranja detaljnih indeksa cijena u poljoprivredi;

| 17. | „rana procjena indeksa cijena u poljoprivredi” znači indeksi cijena u poljoprivredi koje države članice dostavljaju na temelju privremenih ili djelomičnih informacija i, prema potrebi, odgovarajućeg modeliranja kako bi bili dostavljeni prije propisanog roka; |
| --- | --- |

17.

„rana procjena indeksa cijena u poljoprivredi” znači indeksi cijena u poljoprivredi koje države članice dostavljaju na temelju privremenih ili djelomičnih informacija i, prema potrebi, odgovarajućeg modeliranja kako bi bili dostavljeni prije propisanog roka;

| 18. | „bazna godina” je kalendarska godina za koju se upotrebljavaju cijene za izračun indeksa cijena u poljoprivredi. Indeksi cijena u poljoprivredi indeksi su vrste Laspeyres opisani u Prilogu IV., kojima se cijene uspoređuju s cijenama u baznoj godini, pri čemu su potonje cijene utvrđene na 100 indeksnih bodova; |
| --- | --- |

18.

„bazna godina” je kalendarska godina za koju se upotrebljavaju cijene za izračun indeksa cijena u poljoprivredi. Indeksi cijena u poljoprivredi indeksi su vrste Laspeyres opisani u Prilogu IV., kojima se cijene uspoređuju s cijenama u baznoj godini, pri čemu su potonje cijene utvrđene na 100 indeksnih bodova;

| 19. | „vrijednosti ponderiranja” su vrijednosti rashoda ili prihoda tijekom bazne godine:
  Prihodi koje je proizvođač primio za robu stvarno prodanu kupcima upotrebljavaju se kao ponderi za indekse cijena poljoprivrednih proizvoda.
  Izdaci poljoprivrednika za kupnju sredstava za proizvodnju (roba i usluge te investicijska roba), uključujući poljoprivredne proizvode drugih poljoprivrednih jedinica za intermedijarnu potrošnju, upotrebljavaju se kao ponderi za indekse cijena inputa; |
| --- | --- |

19.

„vrijednosti ponderiranja” su vrijednosti rashoda ili prihoda tijekom bazne godine:

Prihodi koje je proizvođač primio za robu stvarno prodanu kupcima upotrebljavaju se kao ponderi za indekse cijena poljoprivrednih proizvoda.

Izdaci poljoprivrednika za kupnju sredstava za proizvodnju (roba i usluge te investicijska roba), uključujući poljoprivredne proizvode drugih poljoprivrednih jedinica za intermedijarnu potrošnju, upotrebljavaju se kao ponderi za indekse cijena inputa;

| 20. | „obujam” znači vrijednost podijeljena s cijenom; |
| --- | --- |

20.

„obujam” znači vrijednost podijeljena s cijenom;

| 21. | „sezonalnost” znači znatne razlike u cijenama i obujmu u četiri tromjesečja koja svake godine slijede isti obrazac. Tromjesečne sezonske cijene neravnomjerno doprinose godišnjim cijenama. |
| --- | --- |

21.

„sezonalnost” znači znatne razlike u cijenama i obujmu u četiri tromjesečja koja svake godine slijede isti obrazac. Tromjesečne sezonske cijene neravnomjerno doprinose godišnjim cijenama.

| 22. | „godišnji indeks” ponderirani je prosjek četiriju tromjesečnih indeksa u tekućoj godini, a ponderira se tromjesečnim vrijednostima ponderiranja za primjenjivu baznu godinu. |
| --- | --- |

22.

„godišnji indeks” ponderirani je prosjek četiriju tromjesečnih indeksa u tekućoj godini, a ponderira se tromjesečnim vrijednostima ponderiranja za primjenjivu baznu godinu.

| 23. | „apsolutne cijene u poljoprivredi za sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi” znači podaci koji obuhvaćaju:






  (a) | tržišne cijene poljoprivrednih proizvoda i kupovne cijene inputa koje treba izračunavati tromjesečno kao indekse u skladu s ovom Uredbom; time se ne ograničava upotreba drugih dovoljno kvalitetnih informacija za sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi; |
| --- | --- | --- |

23.

„apsolutne cijene u poljoprivredi za sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi” znači podaci koji obuhvaćaju:

(a)

tržišne cijene poljoprivrednih proizvoda i kupovne cijene inputa koje treba izračunavati tromjesečno kao indekse u skladu s ovom Uredbom; time se ne ograničava upotreba drugih dovoljno kvalitetnih informacija za sastavljanje indeksa cijena u poljoprivredi;

| (b) | značajke koje određuju cijenu poljoprivrednih proizvoda i inputa, kao što su vrijednost transakcije, datum, pakiranje ili druge relevantne značajke proizvoda koje utječu na cijenu. |
| --- | --- |

(b)

značajke koje određuju cijenu poljoprivrednih proizvoda i inputa, kao što su vrijednost transakcije, datum, pakiranje ili druge relevantne značajke proizvoda koje utječu na cijenu.

| 24. | „znatna promjena metode izrade” znači promjena u prikupljanju ili sastavljanju podataka za koju se procjenjuje da će utjecati na godišnju ili tromjesečnu stopu promjene određenog indeksa, odnosno:






  1. | više od 0,5 postotnih bodova za indekse cijena u poljoprivredi koji se odnose na ukupnu vrijednost poljoprivrednih proizvoda, a izračunavaju se kao ponderirani prosjek svih detaljnih indeksa cijena poljoprivrednih proizvoda ili |
| --- | --- | --- |

24.

„znatna promjena metode izrade” znači promjena u prikupljanju ili sastavljanju podataka za koju se procjenjuje da će utjecati na godišnju ili tromjesečnu stopu promjene određenog indeksa, odnosno:

1.

više od 0,5 postotnih bodova za indekse cijena u poljoprivredi koji se odnose na ukupnu vrijednost poljoprivrednih proizvoda, a izračunavaju se kao ponderirani prosjek svih detaljnih indeksa cijena poljoprivrednih proizvoda ili

| 2. | više od 0,5 postotnih bodova za indekse cijena u poljoprivredi koji se odnose na ukupnu vrijednost inputa, a izračunavaju se kao ponderirani prosjek svih detaljnih indeksa cijena inputa u poljoprivredi. |
| --- | --- |

2.

više od 0,5 postotnih bodova za indekse cijena u poljoprivredi koji se odnose na ukupnu vrijednost inputa, a izračunavaju se kao ponderirani prosjek svih detaljnih indeksa cijena inputa u poljoprivredi.

| 25. | „vrijednosti kupnje za apsolutne cijene inputa” znači izdaci poljoprivrednika za kupnju određenog inputa tijekom godine. |
| --- | --- |

25.

„vrijednosti kupnje za apsolutne cijene inputa” znači izdaci poljoprivrednika za kupnju određenog inputa tijekom godine.

| 26. | „kalijev klorid” poznat je i kao klorid potaše. |
| --- | --- |

26.

„kalijev klorid” poznat je i kao klorid potaše.

| 27. | „kalijev sulfat” poznat je i kao sulfat potaše. |
| --- | --- |

27.

„kalijev sulfat” poznat je i kao sulfat potaše.

| 28. | „energetski” input za koji se razmatraju cijene opisuje se kao:






  — | električna energija koja se koristi u poljoprivrednoj proizvodnji i kojom dobavljač opskrbljuje poljoprivrednog proizvođača, |
| --- | --- | --- |

28.

„energetski” input za koji se razmatraju cijene opisuje se kao:

—

električna energija koja se koristi u poljoprivrednoj proizvodnji i kojom dobavljač opskrbljuje poljoprivrednog proizvođača,

| — | plinsko ulje za grijanje koje se koristi za grijanje staklenika i drugih poljoprivrednih zgrada, |
| --- | --- |

—

plinsko ulje za grijanje koje se koristi za grijanje staklenika i drugih poljoprivrednih zgrada,

| — | rezidualno loživo ulje viskoznosti 3 500 Stk koje se koristi kao gorivo u velikom postrojenju za grijanje ili sušenje, |
| --- | --- |

—

rezidualno loživo ulje viskoznosti 3 500 Stk koje se koristi kao gorivo u velikom postrojenju za grijanje ili sušenje,

| — | motorni benzin koji se koristi kao gorivo u motornim vozilima, traktorima, poljoprivrednim vozilima itd. s benzinskim motorima, s oktanskim brojem općenito manjim od 95, bezolovni, |
| --- | --- |

—

motorni benzin koji se koristi kao gorivo u motornim vozilima, traktorima, poljoprivrednim vozilima itd. s benzinskim motorima, s oktanskim brojem općenito manjim od 95, bezolovni,

| — | dizelsko ulje koje se koristi kao pogonsko gorivo u motornim vozilima, traktorima i poljoprivrednim strojevima itd. s dizelskim motorima, s približno 50–55 % CN. |
| --- | --- |

—

dizelsko ulje koje se koristi kao pogonsko gorivo u motornim vozilima, traktorima i poljoprivrednim strojevima itd. s dizelskim motorima, s približno 50–55 % CN.

---