# Az Európai Unió L 228/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 228 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. szeptember 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 228

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. szeptember 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. július 14.) a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek, valamint a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerelemek tanúsítására és a velük kapcsolatos nyilatkozattételre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet módosításáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1770 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-felszerelésekre és az egységes európai égbolt légterének használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, továbbá a 29/2009/EK rendelet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1771 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tekintetében történő módosításáról, valamint az 1032/2006/EK, a 633/2007/EK és a 262/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 49 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1772 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) a 923/2012/EU végrehajtási rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszereknek és rendszerelemeknek az egységes európai égbolt légterében való használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályok tekintetében történő módosításáról és az 1033/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 73 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1773 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 17.) az (EU) 2023/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az átmeneti időszak alatt az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus alkalmazásában fennálló jelentéstételi kötelezettségek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 94 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1774 rendelete (2023. szeptember 14.) az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről (
  1
  ) | 196 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1775 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2018/330 végrehajtási rendelet módosításáról | 197 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1776 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 14.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 199 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1777 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 14.) az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalára vonatkozó visszamenőleges uniós felügyelet bevezetéséről | 247 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1778 végrehajtási határozata (2023. szeptember 12.) az afrikai sertéspestis svédországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 6246. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 251 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. július 14.) a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek, valamint a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerelemek tanúsítására és a velük kapcsolatos nyilatkozattételre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet módosításáról

19

*

A Bizottság (EU) 2023/1770 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-felszerelésekre és az egységes európai égbolt légterének használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, továbbá a 29/2009/EK rendelet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

39

*

A Bizottság (EU) 2023/1771 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tekintetében történő módosításáról, valamint az 1032/2006/EK, a 633/2007/EK és a 262/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

49

*

A Bizottság (EU) 2023/1772 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) a 923/2012/EU végrehajtási rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszereknek és rendszerelemeknek az egységes európai égbolt légterében való használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályok tekintetében történő módosításáról és az 1033/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

73

*

A Bizottság (EU) 2023/1773 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 17.) az (EU) 2023/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az átmeneti időszak alatt az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus alkalmazásában fennálló jelentéstételi kötelezettségek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

94

*

A Bizottság (EU) 2023/1774 rendelete (2023. szeptember 14.) az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről (
  1
  )

1

196

*

A Bizottság (EU) 2023/1775 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2018/330 végrehajtási rendelet módosításáról

197

*

A Bizottság (EU) 2023/1776 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 14.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

199

*

A Bizottság (EU) 2023/1777 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 14.) az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalára vonatkozó visszamenőleges uniós felügyelet bevezetéséről

247

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2023/1778 végrehajtási határozata (2023. szeptember 12.) az afrikai sertéspestis svédországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 6246. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 6246. számú dokumentummal történt)

1

251

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1768 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. július 14.)

a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek, valamint a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerelemek tanúsítására és a velük kapcsolatos nyilatkozattételre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (1) bekezdésére és 62. cikke (13) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1139 rendelet közös alapvető követelményeket állapít meg arra vonatkozóan, hogy az Unióban a polgári repülésbiztonság egységesen magas szintet érjen el, valamint annak biztosítására, hogy a rendszerek és rendszerelemek integritásuk és biztonsági teljesítményük szempontjából alkalmasak legyenek a rendeltetésszerű használatra. A légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek átjárhatóságának biztosítania kell az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat (EATMN) folyamatos működését. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1139 rendelet közös alapvető követelményeket állapít meg arra vonatkozóan, hogy az Unióban a polgári repülésbiztonság egységesen magas szintet érjen el, valamint annak biztosítására, hogy a rendszerek és rendszerelemek integritásuk és biztonsági teljesítményük szempontjából alkalmasak legyenek a rendeltetésszerű használatra. A légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek átjárhatóságának biztosítania kell az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat (EATMN) folyamatos működését.

| (2) | Részletes előírásokat kell megállapítani az alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében; ezeknek a részletes előírásoknak lehetőség szerint a szabványkidolgozó szervezetek elismert ipari szabványaira kell támaszkodniuk, amelyek megfelelnek a tudomány állásának és a legjobb tervezési gyakorlatoknak. Az ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek tervezését és gyártását a tanúsítás és a tervezési megfelelőségi nyilatkozatok kiadására vonatkozó követelmények figyelembevételével, valamint az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) által kiadott részletes előírásokkal összhangban kell végezni. |
| --- | --- |

(2)

Részletes előírásokat kell megállapítani az alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében; ezeknek a részletes előírásoknak lehetőség szerint a szabványkidolgozó szervezetek elismert ipari szabványaira kell támaszkodniuk, amelyek megfelelnek a tudomány állásának és a legjobb tervezési gyakorlatoknak. Az ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek tervezését és gyártását a tanúsítás és a tervezési megfelelőségi nyilatkozatok kiadására vonatkozó követelmények figyelembevételével, valamint az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) által kiadott részletes előírásokkal összhangban kell végezni.

| (3) | Helyénvaló az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek való megfelelés értékelésére különböző hitelesítési módszereket, az ATM/ANS-rendszerekre és az ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozóan pedig részletes előírásokat meghatározni. Szigorúbb hitelesítési módszereket kell alkalmazni a légi járművek biztonságos üzemeltetése, valamint az EATMN átjárhatósága és biztonsága szempontjából kritikus fontosságú berendezések tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek való megfelelés értékelésére különböző hitelesítési módszereket, az ATM/ANS-rendszerekre és az ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozóan pedig részletes előírásokat meghatározni. Szigorúbb hitelesítési módszereket kell alkalmazni a légi járművek biztonságos üzemeltetése, valamint az EATMN átjárhatósága és biztonsága szempontjából kritikus fontosságú berendezések tekintetében.

| (4) | A légiforgalmi szolgáltatáson és léginavigációs szolgálatokon belül a légi járművek irányításával kapcsolatos biztonsági kockázatok szempontjából a légiforgalmi irányító (ATC) szolgálatok a legfontosabbak, különösen mivel ezek a szolgálatok adják ki a légi járművek elkülönítésének és az ütközések elkerülésének biztosítására vonatkozó utasításokat. Az ATC-szolgáltatók rendelkeznek a legteljesebb rálátással a légtér biztonságával kapcsolatban. Ezért a legkritikusabb ATM/ANS-berendezéseket, különösen a légiforgalmi irányítást támogató berendezéseket szigorúbb hitelesítési módszereknek, nevezetesen tanúsítási eljárásnak kell alávetni. |
| --- | --- |

(4)

A légiforgalmi szolgáltatáson és léginavigációs szolgálatokon belül a légi járművek irányításával kapcsolatos biztonsági kockázatok szempontjából a légiforgalmi irányító (ATC) szolgálatok a legfontosabbak, különösen mivel ezek a szolgálatok adják ki a légi járművek elkülönítésének és az ütközések elkerülésének biztosítására vonatkozó utasításokat. Az ATC-szolgáltatók rendelkeznek a legteljesebb rálátással a légtér biztonságával kapcsolatban. Ezért a legkritikusabb ATM/ANS-berendezéseket, különösen a légiforgalmi irányítást támogató berendezéseket szigorúbb hitelesítési módszereknek, nevezetesen tanúsítási eljárásnak kell alávetni.

| (5) | A levegő-föld irányú összeköttetést támogató ATM/ANS-berendezések közvetlen utasításokat adnak a légi járműveknek, ezért azokat szintén tanúsítási eljárásnak kell alávetni. |
| --- | --- |

(5)

A levegő-föld irányú összeköttetést támogató ATM/ANS-berendezések közvetlen utasításokat adnak a légi járműveknek, ezért azokat szintén tanúsítási eljárásnak kell alávetni.

| (6) | A kommunikációs, felügyeleti és navigációs szolgáltatásokat közvetlenül a légiforgalmi szolgálat használja a légi járművek biztonságos irányításának biztosítására, de a három említett szolgáltatás nem rendelkezik teljes képpel a forgalomról, és nem gyakorol aktív ellenőrzést a légi járművek elkülönítése felett. Ezért kevésbé kritikus szerepet játszanak. Az említett szolgáltatásokat támogató ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre kevésbé szigorú hitelesítési módszert, nevezetesen a tervezési megfelelőségi nyilatkozattételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

A kommunikációs, felügyeleti és navigációs szolgáltatásokat közvetlenül a légiforgalmi szolgálat használja a légi járművek biztonságos irányításának biztosítására, de a három említett szolgáltatás nem rendelkezik teljes képpel a forgalomról, és nem gyakorol aktív ellenőrzést a légi járművek elkülönítése felett. Ezért kevésbé kritikus szerepet játszanak. Az említett szolgáltatásokat támogató ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre kevésbé szigorú hitelesítési módszert, nevezetesen a tervezési megfelelőségi nyilatkozattételt kell alkalmazni.

| (7) | Végezetül, a meteorológiai szolgálatot, a légiforgalmi tájékoztató szolgálatot, a légtérgazdálkodási szolgálatot és a légiforgalomáramlás-szervezési szolgálatot támogató többi, kevésbé kritikus ATM/ANS-rendszerre és berendezésre a legkevésbé szigorú hitelesítési módszert, nevezetesen a megfelelőségi nyilatkozatot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

Végezetül, a meteorológiai szolgálatot, a légiforgalmi tájékoztató szolgálatot, a légtérgazdálkodási szolgálatot és a légiforgalomáramlás-szervezési szolgálatot támogató többi, kevésbé kritikus ATM/ANS-rendszerre és berendezésre a legkevésbé szigorú hitelesítési módszert, nevezetesen a megfelelőségi nyilatkozatot kell alkalmazni.

| (8) | Az ATM/ANS-rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek kritikus jellegének eldöntéséhez az általuk támogatott szolgálatok és funkciók biztonsági kockázatainak irányítási ellenőrzése mellett további kritériumok is megállapíthatók. |
| --- | --- |

(8)

Az ATM/ANS-rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek kritikus jellegének eldöntéséhez az általuk támogatott szolgálatok és funkciók biztonsági kockázatainak irányítási ellenőrzése mellett további kritériumok is megállapíthatók.

| (9) | Ezért három különböző szintet kell megállapítani a követelmények és a részletes előírások tekintetében a következők szerint: i. az Ügynökség általi tanúsítás a legszigorúbb szint; ii. az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet nyilatkozata a közepes szint; és iii. az ATM/ANS-berendezést az (EU) 2017/373 bizottsági végrehajtási rendeletben (2) meghatározott funkcionális rendszerébe integráló ATM/ANS-szolgáltató által, vagy az ATM/ANS-szolgáltató kérésére az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet által kiadott megfelelőségi nyilatkozat. |
| --- | --- |

(9)

Ezért három különböző szintet kell megállapítani a követelmények és a részletes előírások tekintetében a következők szerint: i. az Ügynökség általi tanúsítás a legszigorúbb szint; ii. az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet nyilatkozata a közepes szint; és iii. az ATM/ANS-berendezést az (EU) 2017/373 bizottsági végrehajtási rendeletben (2) meghatározott funkcionális rendszerébe integráló ATM/ANS-szolgáltató által, vagy az ATM/ANS-szolgáltató kérésére az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet által kiadott megfelelőségi nyilatkozat.

| (10) | Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 29. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az Európai Unió Űrprogramügynöksége (EUSPA) megbízást kapott az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) irányítására, beleértve az EGNOS hasznosítását is, amely többek között kiterjed a tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatására. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 29. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az Európai Unió Űrprogramügynöksége (EUSPA) megbízást kapott az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) irányítására, beleértve az EGNOS hasznosítását is, amely többek között kiterjed a tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatására.

| (11) | Az (EU) 2021/696 rendelet értelmében mind az EUSPA, mind az Európai Űrügynökség (ESA) felelős az EGNOS-rendszer és berendezéseinek tervezéséért. Az Ügynökségnek az EUSPA-val kötendő egyedi megállapodásokkal összhangban felügyelnie kell az EGNOS berendezéseinek tervezési megfelelőségére vonatkozó nyilatkozatokat. Az említett megállapodásoknak ki kell terjednie a műszaki, igazgatási és pénzügyi szempontokra, mint például az EUSPA-val való konzultációs kötelezettségre a részletes előírások kidolgozásával kapcsolatban, az EGNOS-rendszer tervezési megfelelőségi nyilatkozatainak EASA általi felügyeletére, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) vonatkozó szabványainak és ajánlott gyakorlatainak (SARPS) való megfeleléssel kapcsolatos adatok két ügynökség közötti cseréjére. Az említett megállapodásoknak az e rendelet követelményeivel egyenértékű biztonsági és átjárhatósági szintet kell biztosítaniuk. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2021/696 rendelet értelmében mind az EUSPA, mind az Európai Űrügynökség (ESA) felelős az EGNOS-rendszer és berendezéseinek tervezéséért. Az Ügynökségnek az EUSPA-val kötendő egyedi megállapodásokkal összhangban felügyelnie kell az EGNOS berendezéseinek tervezési megfelelőségére vonatkozó nyilatkozatokat. Az említett megállapodásoknak ki kell terjednie a műszaki, igazgatási és pénzügyi szempontokra, mint például az EUSPA-val való konzultációs kötelezettségre a részletes előírások kidolgozásával kapcsolatban, az EGNOS-rendszer tervezési megfelelőségi nyilatkozatainak EASA általi felügyeletére, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) vonatkozó szabványainak és ajánlott gyakorlatainak (SARPS) való megfeleléssel kapcsolatos adatok két ügynökség közötti cseréjére. Az említett megállapodásoknak az e rendelet követelményeivel egyenértékű biztonsági és átjárhatósági szintet kell biztosítaniuk.

| (12) | Az ICAO európai (EUR) léginavigációs tervének I. kötetében (dok. sz.: 7754) meghatározott európai (EUR) ICAO-régión kívüli, alacsony forgalmú távoli területeken, ahol a légtér csak harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók felelősségi körébe tartozó légtérrel határos, az ATM/ANS-berendezések tanúsítására és tervezési megfelelőségi nyilatkozatára vonatkozó hitelesítési módszerek alkalmazása kihívást jelenthet, sőt akár kivitelezhetetlen lehet sajátos biztonsági és átjárhatósági igényeik miatt. Ezekben az esetekben az ATM/ANS-szolgáltatók által az európai (EUR) ICAO-régión kívüli távoli területeken használt ATM/ANS-berendezéseknél helyénvalónak tűnik eltérést biztosítani az említett ATM/ANS-berendezésekre alkalmazandó tanúsítási vagy nyilatkozattételi követelményektől. Ehelyett a légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálatok biztonságos és átjárható módon történő biztosítása érdekében az adott régió ATM/ANS-szolgáltatójának megfelelőségi nyilatkozattal kell biztosítania az alkalmazandó előírások teljesítését. |
| --- | --- |

(12)

Az ICAO európai (EUR) léginavigációs tervének I. kötetében (dok. sz.: 7754) meghatározott európai (EUR) ICAO-régión kívüli, alacsony forgalmú távoli területeken, ahol a légtér csak harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók felelősségi körébe tartozó légtérrel határos, az ATM/ANS-berendezések tanúsítására és tervezési megfelelőségi nyilatkozatára vonatkozó hitelesítési módszerek alkalmazása kihívást jelenthet, sőt akár kivitelezhetetlen lehet sajátos biztonsági és átjárhatósági igényeik miatt. Ezekben az esetekben az ATM/ANS-szolgáltatók által az európai (EUR) ICAO-régión kívüli távoli területeken használt ATM/ANS-berendezéseknél helyénvalónak tűnik eltérést biztosítani az említett ATM/ANS-berendezésekre alkalmazandó tanúsítási vagy nyilatkozattételi követelményektől. Ehelyett a légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálatok biztonságos és átjárható módon történő biztosítása érdekében az adott régió ATM/ANS-szolgáltatójának megfelelőségi nyilatkozattal kell biztosítania az alkalmazandó előírások teljesítését.

| (13) | Biztosítani kell az e rendelet által létrehozott új szabályozási keretre való zökkenőmentes átállást, és fenn kell tartani a polgári repülésbiztonság egységesen magas szintjét az Unióban. Ezért elegendő időt kell biztosítani az ATM/ANS-rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében és gyártásában érintett ágazatnak, valamint az Ügynökségnek és a tagállamok közigazgatásának arra, hogy alkalmazkodni tudjanak ehhez az új kerethez. Egy átmeneti időszakban a már üzemben lévő és az előző keret szerint hitelesített ATM/ANS-berendezéseket úgy kell kezelni, mintha rendelkeznének az új keret alapján kiállított tanúsítványokkal vagy nyilatkozatokkal, kivéve, ha az Ügynökség megállapítja, hogy a szóban forgó berendezések nem felelnek meg az (EU) 2018/1139 rendeletben előírt biztonsági és átjárhatósági szintnek. |
| --- | --- |

(13)

Biztosítani kell az e rendelet által létrehozott új szabályozási keretre való zökkenőmentes átállást, és fenn kell tartani a polgári repülésbiztonság egységesen magas szintjét az Unióban. Ezért elegendő időt kell biztosítani az ATM/ANS-rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében és gyártásában érintett ágazatnak, valamint az Ügynökségnek és a tagállamok közigazgatásának arra, hogy alkalmazkodni tudjanak ehhez az új kerethez. Egy átmeneti időszakban a már üzemben lévő és az előző keret szerint hitelesített ATM/ANS-berendezéseket úgy kell kezelni, mintha rendelkeznének az új keret alapján kiállított tanúsítványokkal vagy nyilatkozatokkal, kivéve, ha az Ügynökség megállapítja, hogy a szóban forgó berendezések nem felelnek meg az (EU) 2018/1139 rendeletben előírt biztonsági és átjárhatósági szintnek.

| (14) | Az átmeneti időszak alatt minden üzembe helyezett új ATM/ANS-rendszer és ATM/ANS-rendszerelem esetében az azokat funkcionális rendszerébe integráló ATM/ANS-szolgáltatónak, vagy kérésére az azokat tervező és gyártó tervező és gyártó szervezetnek megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítania és benyújtania az érintett ATM/ANS-szolgáltató (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott illetékes hatóságához. |
| --- | --- |

(14)

Az átmeneti időszak alatt minden üzembe helyezett új ATM/ANS-rendszer és ATM/ANS-rendszerelem esetében az azokat funkcionális rendszerébe integráló ATM/ANS-szolgáltatónak, vagy kérésére az azokat tervező és gyártó tervező és gyártó szervezetnek megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítania és benyújtania az érintett ATM/ANS-szolgáltató (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott illetékes hatóságához.

| (15) | Az átmeneti időszakot követően a tanúsításért és az egyes ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó nyilatkozatok fogadásáért kizárólag az Ügynökség felel; ezért az Ügynökségnek – mielőtt az említett ATM/ANS-berendezések az Ügynökség hatáskörébe kerülnének – értékelnie kell a berendezések megfelelőségére vonatkozóan a nemzeti hatóságokhoz az előző keret alapján benyújtott információkat. Ezért a nemzeti hatóságoknak az Ügynökség rendelkezésére kell bocsátaniuk ezeket az információkat. Az Ügynökség általi értékelést követően úgy kell tekinteni, hogy az ATM/ANS-berendezések tanúsítvánnyal vagy tervezési megfelelőségi nyilatkozattal rendelkeznek. Az értékelést az Ügynökség ügyvezető igazgatójának határozatával nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(15)

Az átmeneti időszakot követően a tanúsításért és az egyes ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó nyilatkozatok fogadásáért kizárólag az Ügynökség felel; ezért az Ügynökségnek – mielőtt az említett ATM/ANS-berendezések az Ügynökség hatáskörébe kerülnének – értékelnie kell a berendezések megfelelőségére vonatkozóan a nemzeti hatóságokhoz az előző keret alapján benyújtott információkat. Ezért a nemzeti hatóságoknak az Ügynökség rendelkezésére kell bocsátaniuk ezeket az információkat. Az Ügynökség általi értékelést követően úgy kell tekinteni, hogy az ATM/ANS-berendezések tanúsítvánnyal vagy tervezési megfelelőségi nyilatkozattal rendelkeznek. Az értékelést az Ügynökség ügyvezető igazgatójának határozatával nyilvánosságra kell hozni.

| (16) | Az e rendeletben szereplő rendelkezések az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének 01/2023. számú véleményén alapulnak, az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjával és 76. cikkének (1) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben szereplő rendelkezések az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének 01/2023. számú véleményén alapulnak, az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjával és 76. cikkének (1) bekezdésével összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet közös műszaki követelményeket és igazgatási eljárásokat állapít meg az ATM/ANS-rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek tanúsítására és tervezési megfelelőségi nyilatkozatára vonatkozóan. Ez a rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak vonatkozásában:

| a) | a tanúsítás, a tervezési megfelelőségi nyilatkozat vagy a megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítás, a tervezési megfelelőségi nyilatkozat vagy a megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek meghatározása;

| b) | az ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozó tanúsítványok kiállítása; |
| --- | --- |

b)

az ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozó tanúsítványok kiállítása;

| c) | az ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatoknak az ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) összhangban jóváhagyott szervezetek általi kiállítása; |
| --- | --- |

c)

az ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatoknak az ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) összhangban jóváhagyott szervezetek általi kiállítása;

4

| d) | az ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatoknak az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletben foglaltak szerint tanúsított ATM/ANS-szolgáltatók vagy az említett rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban jóváhagyott szervezetek általi kiállítása; |
| --- | --- |

d)

az ATM/ANS-rendszerekre és ATM/ANS-rendszerelemekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatoknak az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletben foglaltak szerint tanúsított ATM/ANS-szolgáltatók vagy az említett rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban jóváhagyott szervezetek általi kiállítása;

| e) | ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvek kiadása az Ügynökség részéről. |
| --- | --- |

e)

ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvek kiadása az Ügynökség részéről.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „ATM/ANS-berendezés”: az (EU) 2018/1139 rendelet 3. cikkének 6. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerelemek és az említett rendelet 3. cikkének 7. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerek, kivéve a 748/2012/EU bizottsági rendelet (5) hatálya alá tartozó fedélzeti rendszerelemeket; |
| --- | --- |

1.

„ATM/ANS-berendezés”: az (EU) 2018/1139 rendelet 3. cikkének 6. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerelemek és az említett rendelet 3. cikkének 7. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerek, kivéve a 748/2012/EU bizottsági rendelet (5) hatálya alá tartozó fedélzeti rendszerelemeket;

5

| 2. | „ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv”: az Ügynökség által kiadott dokumentum, amely az ATM/ANS-szolgáltatók számára az ATM/ANS-berendezésen végrehajtandó intézkedéseket ír elő az azonosított, biztonságot és/vagy védelmet veszélyeztető állapot felszámolása, valamint az adott ATM/ANS-berendezés teljesítményének és átjárhatóságának helyreállítása érdekében, amennyiben bizonyított, hogy az adott berendezés biztonsága, védelme, teljesítménye vagy átjárhatósága egyébként veszélybe kerülhet; |
| --- | --- |

2.

„ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv”: az Ügynökség által kiadott dokumentum, amely az ATM/ANS-szolgáltatók számára az ATM/ANS-berendezésen végrehajtandó intézkedéseket ír elő az azonosított, biztonságot és/vagy védelmet veszélyeztető állapot felszámolása, valamint az adott ATM/ANS-berendezés teljesítményének és átjárhatóságának helyreállítása érdekében, amennyiben bizonyított, hogy az adott berendezés biztonsága, védelme, teljesítménye vagy átjárhatósága egyébként veszélybe kerülhet;

| 3. | „Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat” (EATMN): az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletének 3.1. pontjában felsorolt, az Unióban léginavigációs szolgálatok nyújtását lehetővé tevő rendszerek összessége, beleértve a harmadik országokkal határos interfészeket is; |
| --- | --- |

3.

„Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat” (EATMN): az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletének 3.1. pontjában felsorolt, az Unióban léginavigációs szolgálatok nyújtását lehetővé tevő rendszerek összessége, beleértve a harmadik országokkal határos interfészeket is;

| 4. | „funkcionális rendszer”: eljárások, emberi erőforrások és berendezések – köztük hardverek és szoftverek – kombinációja, amelyet az ATM/ANS és más ATM-hálózati funkciókkal összefüggésben egy adott funkció elvégzésére szerveztek. |
| --- | --- |

4.

„funkcionális rendszer”: eljárások, emberi erőforrások és berendezések – köztük hardverek és szoftverek – kombinációja, amelyet az ATM/ANS és más ATM-hálózati funkciókkal összefüggésben egy adott funkció elvégzésére szerveztek.

3. cikk

Illetékes hatóság

(1)   Az ATM/ANS-berendezések 4. cikk szerinti tanúsítványainak kiállításáért, az ATM/ANS-berendezések 5. cikk szerint kiállított tervezési megfelelőségi nyilatkozatainak elfogadásáért, valamint a tanúsítványok és nyilatkozatok felügyeletéért felelős illetékes hatóság az Ügynökség. E célból az Ügynökségnek meg kell felelnie az I. mellékletben meghatározott követelményeknek.

(2)   A valamely ATM/ANS-szolgáltató által a 6. cikknek megfelelően kiállított megfelelőségi nyilatkozat felügyeletéért felelős illetékes hatóság megegyezik az adott ATM/ANS-szolgáltató tanúsításáért és felügyeletéért felelős hatósággal.

4. cikk

Az ATM/ANS-berendezés tanúsítása

(1)   A következő ATM/ANS-berendezésekhez a II. mellékletben meghatározott tanúsítványt kell kiállítani:

| a) | a légiforgalmi irányító és a pilóta közötti kommunikációt támogató berendezések; |
| --- | --- |

a)

a légiforgalmi irányító és a pilóta közötti kommunikációt támogató berendezések;

| b) | a légiforgalmi irányítást (ATC) támogató berendezések, amelyek lehetővé teszik a légi járművek elkülönítését vagy az ütközések elkerülését. |
| --- | --- |

b)

a légiforgalmi irányítást (ATC) támogató berendezések, amelyek lehetővé teszik a légi járművek elkülönítését vagy az ütközések elkerülését.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tanúsítványt az Ügynökség állítja ki.

(3)   Az (1) bekezdésben említett tanúsítványt határozatlan időre állítják ki. Érvényessége határozatlan időre szól, kivéve, ha:

| a) | a tanúsítvány jogosultja már nem felel meg e rendeletben előírt követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

a)

a tanúsítvány jogosultja már nem felel meg e rendeletben előírt követelményeknek; vagy

| b) | az ATM/ANS-berendezés tekintetében nem áll rendelkezésre az Ügynökség által az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendeletnek megfelelően kiadott érvényes szervezeti jóváhagyás; vagy |
| --- | --- |

b)

az ATM/ANS-berendezés tekintetében nem áll rendelkezésre az Ügynökség által az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendeletnek megfelelően kiadott érvényes szervezeti jóváhagyás; vagy

| c) | az ATM/ANS-berendezés már nem felel meg a II. melléklet ATM/ANS.EQMT.CERT.025 pontja szerinti tanúsítási alapjának; vagy |
| --- | --- |

c)

az ATM/ANS-berendezés már nem felel meg a II. melléklet ATM/ANS.EQMT.CERT.025 pontja szerinti tanúsítási alapjának; vagy

| d) | a tanúsítványról a jogosult lemondott, vagy a tanúsítványt az Ügynökség visszavonta. |
| --- | --- |

d)

a tanúsítványról a jogosult lemondott, vagy a tanúsítványt az Ügynökség visszavonta.

Lemondás vagy visszavonás esetén a papír alapon kiállított tanúsítványt haladéktalanul vissza kell juttatni az Ügynökségnek.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, olyan ATM/ANS-berendezések esetében, amelyeket kizárólag a légtér korlátozott, az európai (EUR) ICAO-régión kívüli, alacsony forgalmú részén használnak, ahol a légtér adott része csak egy harmadik ország joghatósága alá tartozó légtérrel határos, nem kell tanúsítványt kiállítani. Ebben az esetben az ATM/ANS-berendezéshez a 6. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani.

5. cikk

Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozat

(1)   A biztonságos és átjárható légi navigáció biztosítása céljából a világűrben adatokat és/vagy jeleket generáló, fogadó és továbbító következő ATM/ANS-berendezésekhez a III. mellékletben meghatározott tervezési megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani:

| a) | a föld-föld kommunikációt támogató berendezések; |
| --- | --- |

a)

a föld-föld kommunikációt támogató berendezések;

| b) | navigációt vagy megfigyelést támogató berendezések. |
| --- | --- |

b)

navigációt vagy megfigyelést támogató berendezések.

(2)   A tervezési megfelelőségi nyilatkozatokat az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban jóváhagyott szervezetek állítják ki.

(3)   Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatokat határozatlan időre állítják ki. A tervezési megfelelőségi nyilatkozatok érvényben maradnak, kivéve, ha az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet I. melléklete DPO.AR.C.015 g) 6. pontjának megfelelően nem törlik őket az alábbi okok valamelyike miatt:

| a) | az ATM/ANS berendezések már nem felelnek meg a tervezési megfelelőségi nyilatkozat kiállításának alapjául szolgáló részletes előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

az ATM/ANS berendezések már nem felelnek meg a tervezési megfelelőségi nyilatkozat kiállításának alapjául szolgáló részletes előírásoknak;

| b) | a tervezési megfelelőségi nyilatkozat kiállítója már nem felel meg az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet alkalmazandó követelményeinek, vagy a jóváhagyásról lemondtak, azt felfüggesztették vagy visszavonták; |
| --- | --- |

b)

a tervezési megfelelőségi nyilatkozat kiállítója már nem felel meg az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet alkalmazandó követelményeinek, vagy a jóváhagyásról lemondtak, azt felfüggesztették vagy visszavonták;

| c) | az ATM/ANS-berendezésről bebizonyosodott, hogy elfogadhatatlan kockázatot jelent vagy elfogadhatatlan teljesítményt nyújt az üzemeltetés során; |
| --- | --- |

c)

az ATM/ANS-berendezésről bebizonyosodott, hogy elfogadhatatlan kockázatot jelent vagy elfogadhatatlan teljesítményt nyújt az üzemeltetés során;

| d) | a szervezet visszavonta a tervezési megfelelőségi nyilatkozatot. |
| --- | --- |

d)

a szervezet visszavonta a tervezési megfelelőségi nyilatkozatot.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, olyan ATM/ANS-berendezések esetében, amelyeket kizárólag a légtér korlátozott, az európai (EUR) ICAO-régión kívüli, alacsony forgalmú részén használnak, ahol a légtér adott része csak egy harmadik ország joghatósága alá tartozó légtérrel határos, nem kell tervezési megfelelőségi nyilatkozatot kiállítani. Ebben az esetben az ATM/ANS-berendezéshez a 6. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani.

(5)   Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) rendszerének ATM/ANS-berendezései tekintetében az e rendelet III. mellékletében meghatározott tervezési megfelelőségi nyilatkozatot az Európai Unió (EU) 2021/696 rendelettel létrehozott Űrprogramügynöksége (EUSPA) állítja ki, amely az EGNOS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetnek tekintendő.

(6)   A III. melléklet ATM/ANS.EQMT.DEC.005 és ATM/ANS.EQMT.DEC.045 pontja nem alkalmazandó az EUSPA-ra. Az EUSPA gondoskodik róla, hogy az Ügynökség hozzáférjen az EGNOS-rendszer ATM/ANS-berendezéseinek tervezésében és gyártásában részt vevő különböző szervezetektől származó bizonyítékokhoz annak megállapítása érdekében, hogy az említett berendezések továbbra is megfelelnek-e azoknak az alkalmazandó műszaki előírásoknak, amelyek alapján az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot a III. melléklettel összhangban kiállították.

6. cikk

Megfelelőségi nyilatkozat

(1)   A következő ATM/ANS-berendezésekhez megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani:

| a) | berendezések, amelyek nem tartoznak sem a 4. cikk szerinti tanúsítás, sem az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozattétel hatálya alá; valamint |
| --- | --- |

a)

berendezések, amelyek nem tartoznak sem a 4. cikk szerinti tanúsítás, sem az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozattétel hatálya alá; valamint

| b) | a légiforgalmi szolgálatokat, a kommunikációs, navigációs vagy légtérellenőrző szolgálatokat, a légtérgazdálkodási szolgálatot, a légiforgalomáramlás-szervezést, a légiforgalmi tájékoztató szolgálatokat vagy a meteorológiai szolgálatokat támogató berendezések. |
| --- | --- |

b)

a légiforgalmi szolgálatokat, a kommunikációs, navigációs vagy légtérellenőrző szolgálatokat, a légtérgazdálkodási szolgálatot, a légiforgalomáramlás-szervezést, a légiforgalmi tájékoztató szolgálatokat vagy a meteorológiai szolgálatokat támogató berendezések.

A megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy az ATM/ANS-berendezés megfelel az Ügynökség által az (EU) 2018/1139 rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban kiadott részletes előírásoknak.

(2)   A megfelelőségi nyilatkozatot az említett ATM/ANS-berendezést a funkcionális rendszerébe integráló ATM/ANS-szolgáltató, vagy – az ATM/ANS-szolgáltató kérésére – az említett ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő, az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban jóváhagyott szervezet állítja ki.

(3)   Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot határozatlan időre állítják ki. A megfelelőségi nyilatkozat érvényben marad, kivéve, ha a következők valamelyike fennáll:

| a) | az ATM/ANS-berendezés már nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletében és adott esetben VII. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az ATM/ANS-berendezés már nem felel meg az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletében és adott esetben VII. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek;

| b) | az ATM/ANS-szolgáltató már nem felel meg az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet alkalmazandó követelményeinek, vagy lemondott az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet 6. cikkével összhangban kiállított tanúsítványról, vagy a tanúsítványt felfüggesztették vagy visszavonták; |
| --- | --- |

b)

az ATM/ANS-szolgáltató már nem felel meg az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet alkalmazandó követelményeinek, vagy lemondott az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet 6. cikkével összhangban kiállított tanúsítványról, vagy a tanúsítványt felfüggesztették vagy visszavonták;

| c) | az ATM/ANS-szolgáltató az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet II. mellékletének ATM/ANS.AR.C.050. e) pontjával összhangban visszavonta a megfelelőségi nyilatkozatot vagy a végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

az ATM/ANS-szolgáltató az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet II. mellékletének ATM/ANS.AR.C.050. e) pontjával összhangban visszavonta a megfelelőségi nyilatkozatot vagy a végrehajtási intézkedéseket.

7. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A következő átmeneti rendelkezések alkalmazandók az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 5. vagy 6. cikkével összhangban kiállított EK-nyilatkozatokkal rendelkező és e rendelet hatálybalépése előtt üzembe helyezett ATM/ANS-berendezésekre:

| a) | a 4. cikk szerinti tanúsítást igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek a 4. cikk szerinti tanúsítvánnyal, kivéve, ha az Ügynökség a (2) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk szerinti tanúsítást igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek a 4. cikk szerinti tanúsítvánnyal, kivéve, ha az Ügynökség a (2) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet;

| b) | az 5. cikk szerinti nyilatkozattételt igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozattal, kivéve, ha az Ügynökség a (2) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk szerinti nyilatkozattételt igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozattal, kivéve, ha az Ügynökség a (2) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet;

| c) | a 6. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tekintetében a rendszerek 552/2004/EK rendelet 6. cikkével összhangban kiadott vagy elismert EK-hitelesítési nyilatkozatai továbbra is határozatlan ideig érvényben maradnak, és a 6. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozattal rendelkezőnek tekintendők. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tekintetében a rendszerek 552/2004/EK rendelet 6. cikkével összhangban kiadott vagy elismert EK-hitelesítési nyilatkozatai továbbra is határozatlan ideig érvényben maradnak, és a 6. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozattal rendelkezőnek tekintendők.

(2)   Az Ügynökség az e rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül értékeli az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett ATM/ANS-berendezéseket, és közzéteszi az értékelés eredményeit. E célból az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett, az ATM/ANS-szolgáltatók tanúsításáért és felügyeletéért felelős illetékes hatóságok az értékelés megkönnyítése érdekében az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a releváns információkat. Az említett értékelés célja annak megállapítása, hogy az érintett ATM/ANS-berendezések az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet biztosítanak-e. Az értékelés eredményét közzé kell tenni, és az értékelés során azonosított, az ATM/ANS-berendezések megváltoztatására irányuló intézkedéseket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 év elteltével kell alkalmazni, függetlenül az értékelés tényleges időpontjától, kivéve, ha az értékelés olyan hiányosságot tár fel, amely káros hatással járhat a biztonságra nézve. Amennyiben olyan hiányosságot tárnak fel, amely káros hatással járhat, az értékelés során felvetett, az ATM/ANS-berendezések megváltoztatására irányuló intézkedéseket azonnal alkalmazni kell. Az e rendelet hatálybalépésétől számított öt év elteltével úgy kell tekinteni, hogy az (1) bekezdés a)–b) pontjában említett ATM/ANS-berendezések megfelelnek e rendelet követelményeinek.

(3)   A 4. cikk szerinti tanúsítás vagy az 5. cikk szerinti nyilatkozattétel hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések e rendelet hatálybalépésének napjától 2028. szeptember 12-ig üzembe helyezhetők a 6. cikk szerint kiállított megfelelőségi nyilatkozat alapján. 2028. szeptember 13-tól az említett ATM/ANS-berendezésekre a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | a 4. cikk szerinti tanúsítást igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó és az ATM/ANS-szolgáltató által kiállított megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek a 4. cikk szerinti tanúsítvánnyal, kivéve, ha az Ügynökség a (4) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk szerinti tanúsítást igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó és az ATM/ANS-szolgáltató által kiállított megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek a 4. cikk szerinti tanúsítvánnyal, kivéve, ha az Ügynökség a (4) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet;

| b) | az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozatot igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó és az ATM/ANS-szolgáltató által kiállított megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozattal, kivéve, ha az Ügynökség a (4) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozatot igénylő ATM/ANS-berendezések kategóriájába tartozó és az ATM/ANS-szolgáltató által kiállított megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező ATM/ANS-berendezéseket úgy kell tekinteni, mint amelyek rendelkeznek az 5. cikk szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozattal, kivéve, ha az Ügynökség a (4) bekezdésben említett értékelést követően megállapítja, hogy az adott ATM/ANS-berendezések nem biztosítják az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintet.

(4)   Az Ügynökség legkésőbb 2030. szeptember 12-ig elvégzi a (3) bekezdésben említett ATM/ANS-berendezések értékelését. E célból az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett, az ATM/ANS-szolgáltatók tanúsításáért és felügyeletéért felelős illetékes hatóságok az értékelés megkönnyítése érdekében az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a releváns információkat. Az említett értékelés célja annak megállapítása, hogy az adott ATM/ANS-berendezés megfelel-e az (EU) 2018/1139 rendeletben és az e rendeletben előírtakkal egyenértékű biztonsági, védelmi, teljesítménybeli és átjárhatósági szintnek.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 62., 2017.3.8., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 69. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2023/1769 (12 szeptember 2023) végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet módosításáról (Lásd e Hivatalos Lap 19 oldalát.).

4

(5)  A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

AZ ÜGYNÖKSÉGRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

(ATM/ANS.EQMT.AR Rész)

A. ALRÉSZ

B. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK (ATM/ANS.EQMT.AR.A)

ATM/ANS.EQMT.AR.A.001. Hatály

Ez a melléklet meghatározza az Ügynökségre vonatkozó követelményeket az ATM/ANS-berendezések hatékony felügyeletének biztosításához szükséges tanúsítási és egyéb tevékenységek elvégzésének feltételeivel, valamint a minősített szervezetek Ügynökség általi akkreditálásának feltételeivel és eljárásaival kapcsolatban.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.020. Minősített szervezetekre ruházott feladatok

| a) | Amennyiben az Ügynökség úgy dönt, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tanúsításával vagy az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó szervezetek jóváhagyásával vagy folyamatos felügyeletével kapcsolatos feladatokat ruház minősített szervezetekre, biztosítania kell, hogy a minősített szervezettel (vagy szervezetekkel) olyan megállapodást kötött és dokumentált, amelyet a megállapodás mindkét fele a megfelelő vezetői szinten jóváhagyott, és amely egyértelműen meghatározza a következőket:






  1. | az elvégzendő feladatok; |
| --- | --- | --- |

a)

Amennyiben az Ügynökség úgy dönt, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tanúsításával vagy az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó szervezetek jóváhagyásával vagy folyamatos felügyeletével kapcsolatos feladatokat ruház minősített szervezetekre, biztosítania kell, hogy a minősített szervezettel (vagy szervezetekkel) olyan megállapodást kötött és dokumentált, amelyet a megállapodás mindkét fele a megfelelő vezetői szinten jóváhagyott, és amely egyértelműen meghatározza a következőket:

1.

az elvégzendő feladatok;

| 2. | a benyújtandó nyilatkozatok, jelentések és nyilvántartások; |
| --- | --- |

2.

a benyújtandó nyilatkozatok, jelentések és nyilvántartások;

| 3. | a feladatok végrehajtásához szükséges műszaki feltételek; |
| --- | --- |

3.

a feladatok végrehajtásához szükséges műszaki feltételek;

| 4. | a kapcsolódó felelősségi körök; |
| --- | --- |

4.

a kapcsolódó felelősségi körök;

| 5. | a feladatok végrehajtása során a felek tudomására jutott információk védelme. |
| --- | --- |

5.

a feladatok végrehajtása során a felek tudomására jutott információk védelme.

| b) | Az Ügynökség biztosítja, hogy az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet DPO.AR.B.001 a) 5. pontjában előírt belső ellenőrzési eljárás és kockázatkezelési eljárás kiterjedjen valamennyi feladatra, amelyet a feljogosított szervezet(ek) a nevében végeznek. |
| --- | --- |

b)

Az Ügynökség biztosítja, hogy az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet DPO.AR.B.001 a) 5. pontjában előírt belső ellenőrzési eljárás és kockázatkezelési eljárás kiterjedjen valamennyi feladatra, amelyet a feljogosított szervezet(ek) a nevében végeznek.

| c) | A szervezet (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet DPO.OR.B.001. d) pontjának való megfelelésének jóváhagyása és felügyelete tekintetében az Ügynökség feladatokat ruházhat az a) pont szerinti minősített szervezetekre vagy az Unión belül az információbiztonságért vagy a kiberbiztonságért felelős bármely érintett hatóságra. A feladatok kiosztásakor az Ügynökség biztosítja, hogy:






  1. | a minősített szervezet vagy az érintett hatóság minden repülésbiztonsági szempontot összehangol és figyelembe vesz; |
| --- | --- | --- |

c)

A szervezet (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet DPO.OR.B.001. d) pontjának való megfelelésének jóváhagyása és felügyelete tekintetében az Ügynökség feladatokat ruházhat az a) pont szerinti minősített szervezetekre vagy az Unión belül az információbiztonságért vagy a kiberbiztonságért felelős bármely érintett hatóságra. A feladatok kiosztásakor az Ügynökség biztosítja, hogy:

1.

a minősített szervezet vagy az érintett hatóság minden repülésbiztonsági szempontot összehangol és figyelembe vesz;

| 2. | a minősített szervezet vagy érintett hatóság által végzett jóváhagyási és felügyeleti tevékenységek eredményeit a szervezet általános tanúsítási és felügyeleti irataiban rögzítik; |
| --- | --- |

2.

a minősített szervezet vagy érintett hatóság által végzett jóváhagyási és felügyeleti tevékenységek eredményeit a szervezet általános tanúsítási és felügyeleti irataiban rögzítik;

| 3. | az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet DPO.AR.B.001 d) pontjával összhangban létrehozott saját információbiztonsági irányítási rendszere kiterjed a nevében végzett valamennyi tanúsítási és folyamatos felügyeleti feladatra. |
| --- | --- |

3.

az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet DPO.AR.B.001 d) pontjával összhangban létrehozott saját információbiztonsági irányítási rendszere kiterjed a nevében végzett valamennyi tanúsítási és folyamatos felügyeleti feladatra.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.030. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvek

| a) | Az Ügynökség ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvet bocsát ki, amennyiben:






  1. | egy adott berendezés esetén az Ügynökség a biztonságot és a védelmet veszélyeztető, az elvárt teljesítmény elmaradását eredményező vagy az átjárhatóságot nem biztosító helyzet fennállását állapítja meg, amely a berendezés valamilyen hiányosságából fakad; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvet bocsát ki, amennyiben:

1.

egy adott berendezés esetén az Ügynökség a biztonságot és a védelmet veszélyeztető, az elvárt teljesítmény elmaradását eredményező vagy az átjárhatóságot nem biztosító helyzet fennállását állapítja meg, amely a berendezés valamilyen hiányosságából fakad; valamint

| 2. | ez a helyzet más ATM/ANS-berendezésben is fennállhat vagy kialakulhat. |
| --- | --- |

2.

ez a helyzet más ATM/ANS-berendezésben is fennállhat vagy kialakulhat.

| b) | Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvekben legalább az alábbi információknak kell szerepelniük:






  1. | a biztonságot és a védelmet veszélyeztető, az elvárt teljesítmény elmaradását eredményező vagy az átjárhatóságot nem biztosító helyzet meghatározása; |
| --- | --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvekben legalább az alábbi információknak kell szerepelniük:

1.

a biztonságot és a védelmet veszélyeztető, az elvárt teljesítmény elmaradását eredményező vagy az átjárhatóságot nem biztosító helyzet meghatározása;

| 2. | az érintett ATM/ANS-berendezések; |
| --- | --- |

2.

az érintett ATM/ANS-berendezések;

| 3. | a szükséges intézkedés(ek) és az intézkedése(ek) indoklása; |
| --- | --- |

3.

a szükséges intézkedés(ek) és az intézkedése(ek) indoklása;

| 4. | a szükséges intézkedés(ek) végrehajtásának határideje; |
| --- | --- |

4.

a szükséges intézkedés(ek) végrehajtásának határideje;

| 5. | a hatálybalépés napja. |
| --- | --- |

5.

a hatálybalépés napja.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.035. A berendezések tervezési megfelelőségére vonatkozó részletes műszaki előírások

| a) | Az Ügynökség részletes műszaki előírásokat állapít meg és bocsát rendelkezésre, amelyeket a minősített szervezetek felhasználhatnak az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. és adott esetben VII. mellékletében meghatározott releváns alapvető követelményeknek való megfelelés igazolására, amennyiben az említett szervezetek:






  1. | a 4. cikkel összhangban ATM/ANS-berendezések tanúsítását kérelmezik; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség részletes műszaki előírásokat állapít meg és bocsát rendelkezésre, amelyeket a minősített szervezetek felhasználhatnak az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. és adott esetben VII. mellékletében meghatározott releváns alapvető követelményeknek való megfelelés igazolására, amennyiben az említett szervezetek:

1.

a 4. cikkel összhangban ATM/ANS-berendezések tanúsítását kérelmezik;

| 2. | az 5. cikkel összhangban ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan tervezési megfelelőségi nyilatkozatot tesznek; |
| --- | --- |

2.

az 5. cikkel összhangban ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan tervezési megfelelőségi nyilatkozatot tesznek;

| 3. | a 6. cikkel összhangban megfelelőségi nyilatkozatot tesznek. |
| --- | --- |

3.

a 6. cikkel összhangban megfelelőségi nyilatkozatot tesznek.

| b) | Az a) pontban említett részletes műszaki előírásoknak olyan tervezési szabványokat kell tartalmazniuk, amelyek megfelelnek a tudomány állásának és a legjobb tervezési gyakorlatoknak, valamint a rendelkezésre álló legjobb tapasztalatok, a tudományos és technikai haladás, továbbá az ATM/ANS-berendezésekkel kapcsolatos rendelkezésre álló lehető legpontosabb tények és elemzések alapján készültek. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban említett részletes műszaki előírásoknak olyan tervezési szabványokat kell tartalmazniuk, amelyek megfelelnek a tudomány állásának és a legjobb tervezési gyakorlatoknak, valamint a rendelkezésre álló legjobb tapasztalatok, a tudományos és technikai haladás, továbbá az ATM/ANS-berendezésekkel kapcsolatos rendelkezésre álló lehető legpontosabb tények és elemzések alapján készültek.

B. ALRÉSZ TANÚSÍTÁS, FELÜGYELET ÉS VÉGREHAJTÁS

(ATM/ANS.EQMT.AR.B)

ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alap

| a) | Az Ügynökség meghatározza az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapot, és értesíti erről az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány kérelmezőjét. A tanúsítási alapnak a következőket kell tartalmaznia:






  1. | az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 ponttal összhangban kiadott részletes tanúsítási előírások, amelyek a tanúsítás kérelmezésének időpontjában az ATM/ANS-berendezésre alkalmazandók, kivéve, ha:






  i. | a kérelmező úgy dönt, hogy megfelel, vagy az ATM/ANS.EQMT.CERT.015. e) pontnak megfelelően köteles megfelelnie a kérelem benyújtásának időpontját követően alkalmazandóvá vált tanúsítási előírásoknak; ebben az esetben az Ügynökségnek az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapba minden egyéb közvetlenül kapcsolódó tanúsítási előírást bele kell foglalnia; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség meghatározza az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapot, és értesíti erről az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány kérelmezőjét. A tanúsítási alapnak a következőket kell tartalmaznia:

1.

az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 ponttal összhangban kiadott részletes tanúsítási előírások, amelyek a tanúsítás kérelmezésének időpontjában az ATM/ANS-berendezésre alkalmazandók, kivéve, ha:

i.

a kérelmező úgy dönt, hogy megfelel, vagy az ATM/ANS.EQMT.CERT.015. e) pontnak megfelelően köteles megfelelnie a kérelem benyújtásának időpontját követően alkalmazandóvá vált tanúsítási előírásoknak; ebben az esetben az Ügynökségnek az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapba minden egyéb közvetlenül kapcsolódó tanúsítási előírást bele kell foglalnia; vagy

| ii. | az Ügynökség elfogadja a meghatározott részletes tanúsítási előírás bármely olyan alternatíváját, amely nem teljesíthető, és amelyre vonatkozóan olyan kompenzációs tényezőket találtak, amelyek egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak, vagy amelyek biztosítják az alkalmazandó tanúsítási előírásokkal való egyenértékűséget; valamint |
| --- | --- |

ii.

az Ügynökség elfogadja a meghatározott részletes tanúsítási előírás bármely olyan alternatíváját, amely nem teljesíthető, és amelyre vonatkozóan olyan kompenzációs tényezőket találtak, amelyek egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak, vagy amelyek biztosítják az alkalmazandó tanúsítási előírásokkal való egyenértékűséget; valamint

| 2. | bármely, az ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 ponttal összhangban előírt különleges feltétel. |
| --- | --- |

2.

bármely, az ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 ponttal összhangban előírt különleges feltétel.

| b) | A tanúsítási alapba eredetileg fel nem vett minden további sajátosság, jellemző vagy funkció esetleges felvételéhez az Ügynökség beleegyezése szükséges. |
| --- | --- |

b)

A tanúsítási alapba eredetileg fel nem vett minden további sajátosság, jellemző vagy funkció esetleges felvételéhez az Ügynökség beleegyezése szükséges.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.005. Különleges feltételek

| a) | Az Ügynökség „különleges feltételek” címen további követelményeket állapít meg az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan, amennyiben az alkalmazandó részletes előírások nem tekinthetők megfelelőnek az alábbi okok valamelyikéből kifolyólag:






  1. | az ATM/ANS-berendezés új vagy szokatlan tervezési sajátosságokkal rendelkezik azokhoz a tervezési gyakorlatokhoz képest, amelyeken az alkalmazandó részletes előírások alapulnak; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség „különleges feltételek” címen további követelményeket állapít meg az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan, amennyiben az alkalmazandó részletes előírások nem tekinthetők megfelelőnek az alábbi okok valamelyikéből kifolyólag:

1.

az ATM/ANS-berendezés új vagy szokatlan tervezési sajátosságokkal rendelkezik azokhoz a tervezési gyakorlatokhoz képest, amelyeken az alkalmazandó részletes előírások alapulnak;

| 2. | az ATM/ANS-berendezés rendeltetése szokatlan; |
| --- | --- |

2.

az ATM/ANS-berendezés rendeltetése szokatlan;

| 3. | a használatban lévő, hasonló tervezési jellemzőkkel rendelkező más hasonló ATM/ANS-berendezésekkel kapcsolatos tapasztalatok vagy újonnan azonosított veszélyek azt jelzik, hogy nem kívánt helyzetek alakulhatnak ki; |
| --- | --- |

3.

a használatban lévő, hasonló tervezési jellemzőkkel rendelkező más hasonló ATM/ANS-berendezésekkel kapcsolatos tapasztalatok vagy újonnan azonosított veszélyek azt jelzik, hogy nem kívánt helyzetek alakulhatnak ki;

| 4. | a telepítés helyszínén a környezet fizikailag nem teszi lehetővé az alkalmazandó részletes előírások egyes követelményeinek teljesítését. |
| --- | --- |

4.

a telepítés helyszínén a környezet fizikailag nem teszi lehetővé az alkalmazandó részletes előírások egyes követelményeinek teljesítését.

| b) | A különleges feltételek olyan biztonsági, teljesítménybeli, védelmi és átjárhatósági szabványokat tartalmaznak, amelyeket az Ügynökség szükségesnek ítél annak biztosítása érdekében, hogy az ATM/ANS-berendezés az alkalmazandó részletes előírásokban előírtakkal egyenértékű teljesítményszintet nyújtson. |
| --- | --- |

b)

A különleges feltételek olyan biztonsági, teljesítménybeli, védelmi és átjárhatósági szabványokat tartalmaznak, amelyeket az Ügynökség szükségesnek ítél annak biztosítása érdekében, hogy az ATM/ANS-berendezés az alkalmazandó részletes előírásokban előírtakkal egyenértékű teljesítményszintet nyújtson.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.010. A részvétel mértéke

| a) | Az Ügynökség határozza meg, hogy milyen mértékben vesz részt a tanúsítvány kiállítása vagy módosítása iránti kérelemmel kapcsolatos megfelelésigazolási tevékenységek és adatok ellenőrzésében. Ezt a megfelelésigazolási tevékenységek és tanúsítási programból származó adatok releváns csoportjainak értékelése alapján határozza meg.
  Az értékelés során a következők mindegyikét meg kell határozni:






  1. | a tanúsítási alapnak való nem azonosított meg nem felelés valószínűsége; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség határozza meg, hogy milyen mértékben vesz részt a tanúsítvány kiállítása vagy módosítása iránti kérelemmel kapcsolatos megfelelésigazolási tevékenységek és adatok ellenőrzésében. Ezt a megfelelésigazolási tevékenységek és tanúsítási programból származó adatok releváns csoportjainak értékelése alapján határozza meg.

Az értékelés során a következők mindegyikét meg kell határozni:

1.

a tanúsítási alapnak való nem azonosított meg nem felelés valószínűsége;

| 2. | e meg nem felelésnek az ATM/ANS-berendezés biztonságára, védelmére, szolgáltatási előírásaira vagy működésére gyakorolt lehetséges hatása. |
| --- | --- |

2.

e meg nem felelésnek az ATM/ANS-berendezés biztonságára, védelmére, szolgáltatási előírásaira vagy működésére gyakorolt lehetséges hatása.

Az értékelés során legalább a következő elemeket kell figyelembe venni:

| i. | a tanúsítási projekt új vagy szokatlan sajátosságai, ezen belül az üzemeltetéssel, szervezéssel és tudásmenedzsmenttel kapcsolatos szempontok; |
| --- | --- |

i.

a tanúsítási projekt új vagy szokatlan sajátosságai, ezen belül az üzemeltetéssel, szervezéssel és tudásmenedzsmenttel kapcsolatos szempontok;

| ii. | a konstrukció és/vagy a megfelelés igazolásának összetettsége; |
| --- | --- |

ii.

a konstrukció és/vagy a megfelelés igazolásának összetettsége;

| iii. | az ATM/ANS-berendezés konstrukciójának vagy technológiájának, a kapcsolódó biztonsági, védelmi vagy működési kockázatoknak, valamint az ATM/ANS-berendezés működésének kritikus jellege, beleértve a hasonló konstrukciók tekintetében azonosítottakat is; |
| --- | --- |

iii.

az ATM/ANS-berendezés konstrukciójának vagy technológiájának, a kapcsolódó biztonsági, védelmi vagy működési kockázatoknak, valamint az ATM/ANS-berendezés működésének kritikus jellege, beleértve a hasonló konstrukciók tekintetében azonosítottakat is;

| iv. | a kérelmezőnek az érintett szakterületen való teljesítménye és tapasztalata. |
| --- | --- |

iv.

a kérelmezőnek az érintett szakterületen való teljesítménye és tapasztalata.

| b) | Az Ügynökség közli a kérelmezővel, hogy milyen mértékben vesz részt az eljárásban, és ha olyan információ birtokába jut, amely jelentős hatással van az a) ponttal összhangban korábban felmért kockázatra, módosítja részvételének mértékét. Az Ügynökség értesíti a kérelmezőt a részvétele mértékében bekövetkezett bármilyen változásról. |
| --- | --- |

b)

Az Ügynökség közli a kérelmezővel, hogy milyen mértékben vesz részt az eljárásban, és ha olyan információ birtokába jut, amely jelentős hatással van az a) ponttal összhangban korábban felmért kockázatra, módosítja részvételének mértékét. Az Ügynökség értesíti a kérelmezőt a részvétele mértékében bekövetkezett bármilyen változásról.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.015. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány kiadása

| a) | Az ügynökség ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítványt állít ki, amennyiben:






  1. | a kérelmező bizonyította az ATM/ANS.EQMT.CERT.015 pontnak való megfelelést; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ügynökség ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítványt állít ki, amennyiben:

1.

a kérelmező bizonyította az ATM/ANS.EQMT.CERT.015 pontnak való megfelelést;

| 2. | az Ügynökség az ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 ponttal összhangban meghatározott megfelelésigazolási tevékenységek ellenőrzése során nem tárt fel az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapnak való meg nem felelést; |
| --- | --- |

2.

az Ügynökség az ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 ponttal összhangban meghatározott megfelelésigazolási tevékenységek ellenőrzése során nem tárt fel az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapnak való meg nem felelést;

| 3. | nem igazolható olyan sajátosság vagy jellemző, amely veszélyeztetheti a berendezés rendeltetésszerű használatát. |
| --- | --- |

3.

nem igazolható olyan sajátosság vagy jellemző, amely veszélyeztetheti a berendezés rendeltetésszerű használatát.

| b) | Az ATM/ANS-berendezések tanúsítványának tartalmaznia kell az üzemeltetési korlátozásokat, a folyamatos megfelelőségre vonatkozó adatlapot, az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapot, amely szerint az Ügynökség a megfelelőséget jegyzi, valamint az alkalmazandó részletes előírásokban és különleges feltételekben előírt minden egyéb feltételt vagy korlátozást. |
| --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezések tanúsítványának tartalmaznia kell az üzemeltetési korlátozásokat, a folyamatos megfelelőségre vonatkozó adatlapot, az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapot, amely szerint az Ügynökség a megfelelőséget jegyzi, valamint az alkalmazandó részletes előírásokban és különleges feltételekben előírt minden egyéb feltételt vagy korlátozást.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségi nyilatkozatának első felügyeleti vizsgálata

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az Ügynökség által az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban jóváhagyott szervezettől származó, az ATM/ANS-berendezések tervezési megfelelőségi nyilatkozatának kézhezvételét követően az Ügynökség ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a következők:






  1. | a nyilatkozattevő jogosult az ATM/ANS.EQMT.DEC.005 pont szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozat tételére; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő és az Ügynökség által az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban jóváhagyott szervezettől származó, az ATM/ANS-berendezések tervezési megfelelőségi nyilatkozatának kézhezvételét követően az Ügynökség ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a következők:

1.

a nyilatkozattevő jogosult az ATM/ANS.EQMT.DEC.005 pont szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozat tételére;

| 2. | a nyilatkozat tartalmazza az ANS.EQMT.DEC.010 pontban felsorolt valamennyi információt; |
| --- | --- |

2.

a nyilatkozat tartalmazza az ANS.EQMT.DEC.010 pontban felsorolt valamennyi információt;

| 3. | a nyilatkozat nem tartalmaz olyan információt, amely a III. melléklet alkalmazandó követelményeinek való meg nem felelésnek minősül, és nem határoz meg olyan sajátosságot vagy jellemzőt, amely nem biztonságossá teszi az ATM/ANS-berendezést a rendeltetésszerű használatra. |
| --- | --- |

3.

a nyilatkozat nem tartalmaz olyan információt, amely a III. melléklet alkalmazandó követelményeinek való meg nem felelésnek minősül, és nem határoz meg olyan sajátosságot vagy jellemzőt, amely nem biztonságossá teszi az ATM/ANS-berendezést a rendeltetésszerű használatra.

| b) | Az ATM/ANS-berendezések tervezési megfelelőségi nyilatkozatának tartalmaznia kell az üzemeltetési korlátozásokat, a folyamatos megfelelőségre vonatkozó adatlapot, az alkalmazandó részletes előírásokat, amelyek szerint a szervezet a megfelelőséget igazolta, valamint az alkalmazandó részletes előírásokban és különleges feltételekben meghatározott minden egyéb feltételt vagy korlátozást. |
| --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezések tervezési megfelelőségi nyilatkozatának tartalmaznia kell az üzemeltetési korlátozásokat, a folyamatos megfelelőségre vonatkozó adatlapot, az alkalmazandó részletes előírásokat, amelyek szerint a szervezet a megfelelőséget igazolta, valamint az alkalmazandó részletes előírásokban és különleges feltételekben meghatározott minden egyéb feltételt vagy korlátozást.

| c) | Amennyiben a nyilatkozat nincs összhangban a szervezet jogosultságaival, vagy olyan információt tartalmaz, amely az alkalmazandó részletes előírásoknak és különleges feltételeknek való meg nem felelésnek minősül, az Ügynökség értesíti az érintett szervezetet a meg nem felelésről, és további információkat, korrekciós intézkedéseket és azokról alátámasztó bizonyítékot kér. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a nyilatkozat nincs összhangban a szervezet jogosultságaival, vagy olyan információt tartalmaz, amely az alkalmazandó részletes előírásoknak és különleges feltételeknek való meg nem felelésnek minősül, az Ügynökség értesíti az érintett szervezetet a meg nem felelésről, és további információkat, korrekciós intézkedéseket és azokról alátámasztó bizonyítékot kér.

| d) | Amennyiben az a) és b) pontban foglalt követelmények teljesülnek, az Ügynökség visszaigazolja a nyilatkozat kézhezvételét. |
| --- | --- |

d)

Amennyiben az a) és b) pontban foglalt követelmények teljesülnek, az Ügynökség visszaigazolja a nyilatkozat kézhezvételét.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.025. ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségi nyilatkozatának nyilvántartásba vétele

Az Ügynökség egy megfelelő adatbázisban nyilvántartásba veszi az ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségi nyilatkozatát, feltéve, hogy:

| a) | a nyilatkozattevő az ATM/ANS.EQMT.DEC.010. pontnak megfelelően nyilatkozatot tett az ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségéről; |
| --- | --- |

a)

a nyilatkozattevő az ATM/ANS.EQMT.DEC.010. pontnak megfelelően nyilatkozatot tett az ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségéről;

| b) | a nyilatkozattevő vállalta, hogy eleget tesz a III. mellékletben meghatározott kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

b)

a nyilatkozattevő vállalta, hogy eleget tesz a III. mellékletben meghatározott kötelezettségeknek;

| c) | az ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. pontnak megfelelően nem merülnek fel megoldatlan problémák. |
| --- | --- |

c)

az ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. pontnak megfelelően nem merülnek fel megoldatlan problémák.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.030. A nyilatkozatokban bekövetkező változások

| a) | A változásokról szóló, az ATM/ANS.EQMT.DEC.020. pont szerinti értesítés kézhezvételét követően az Ügynökség az ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. pontnak megfelelően ellenőrzi az értesítés teljességét. |
| --- | --- |

a)

A változásokról szóló, az ATM/ANS.EQMT.DEC.020. pont szerinti értesítés kézhezvételét követően az Ügynökség az ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. pontnak megfelelően ellenőrzi az értesítés teljességét.

| b) | Ha a változás(ok) bármilyen tekintetben érinti(k) az ATM/ANS.EQMT.AR.B.025. pontnak megfelelően nyilvántartásba vett nyilatkozat tartalmát, az Ügynökség naprakésszé teszi a nyilvántartást. |
| --- | --- |

b)

Ha a változás(ok) bármilyen tekintetben érinti(k) az ATM/ANS.EQMT.AR.B.025. pontnak megfelelően nyilvántartásba vett nyilatkozat tartalmát, az Ügynökség naprakésszé teszi a nyilvántartást.

| c) | Az a) és b) pontban előírt tevékenységek elvégzését követően az Ügynökség visszaigazolja az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetnek az értesítés kézhezvételét. |
| --- | --- |

c)

Az a) és b) pontban előírt tevékenységek elvégzését követően az Ügynökség visszaigazolja az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetnek az értesítés kézhezvételét.

---

II. MELLÉKLET

ATM/ANS-BERENDEZÉS TANÚSÍTÁSA

(ATM/ANS.EQMT.CERT Rész)

ATM/ANS.EQMT.CERT.001. Hatály

Ez a melléklet meghatározza az ATM/ANS-berendezések tanúsítványainak a 4. cikkel összhangban történő kiadására vonatkozó eljárásokat, valamint az ilyen tanúsítvány kérelmezőjének és birtokosának jogait és kötelezettségeit.

ATM/ANS.EQMT.CERT.005. Jogosultság

Bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az ATM/ANS.EQMT.CERT.010. pont szerint igazolta tervezési alkalmasságát, illetve aki vagy amely esetében folyamatban van ennek igazolása, az e mellékletben meghatározott feltételekkel összhangban kérelmet nyújthat be ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány kiadására.

ATM/ANS.EQMT.CERT.010. Az alkalmasság bizonyítása

Az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány kérelmezőjének rendelkeznie kell az Ügynökség által az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban kiadott tervezőszervezeti jóváhagyással, amely az adott ATM/ANS-berendezésre vonatkozik.

ATM/ANS.EQMT.CERT.015. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány kérelmezése

| a) | Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány vagy annak változtatása iránti kérelmet az Ügynökség által megállapított formában és módon kell benyújtani. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány vagy annak változtatása iránti kérelmet az Ügynökség által megállapított formában és módon kell benyújtani.

| b) | Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány iránti kérelemnek legalább a következőket kell tartalmaznia:






  1. | az ATM/ANS-berendezést leíró előzetes adatok és a berendezés rendeltetésszerű felhasználása; |
| --- | --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány iránti kérelemnek legalább a következőket kell tartalmaznia:

1.

az ATM/ANS-berendezést leíró előzetes adatok és a berendezés rendeltetésszerű felhasználása;

| 2. | az ATM/ANS.EQMT.CERT.025. ponttal összhangban a megfelelés igazolására szolgáló tanúsítási program, amely a következőkből áll:






  i. | a konstrukció részletes leírása, beleértve az összes tanúsítandó konfigurációt; |
| --- | --- | --- |

2.

az ATM/ANS.EQMT.CERT.025. ponttal összhangban a megfelelés igazolására szolgáló tanúsítási program, amely a következőkből áll:

i.

a konstrukció részletes leírása, beleértve az összes tanúsítandó konfigurációt;

| ii. | a berendezés tervezett jellemzői és korlátozásai; |
| --- | --- |

ii.

a berendezés tervezett jellemzői és korlátozásai;

| iii. | az ATM/ANS-berendezés rendeltetésszerű felhasználása; |
| --- | --- |

iii.

az ATM/ANS-berendezés rendeltetésszerű felhasználása;

| iv. | az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 pontban meghatározott követelményekkel és lehetőségekkel összhangban elkészített, kezdeti tanúsítási alapra vonatkozó javaslat, beleértve az alkalmazandó részletes tanúsítási előírásokat, a javasolt különleges feltételeket, a javasolt egyenértékű biztonsági megállapításokat, valamint adott esetben a megfelelés biztosításának javasolt módjait és a javasolt eltéréseket; |
| --- | --- |

iv.

az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 pontban meghatározott követelményekkel és lehetőségekkel összhangban elkészített, kezdeti tanúsítási alapra vonatkozó javaslat, beleértve az alkalmazandó részletes tanúsítási előírásokat, a javasolt különleges feltételeket, a javasolt egyenértékű biztonsági megállapításokat, valamint adott esetben a megfelelés biztosításának javasolt módjait és a javasolt eltéréseket;

| v. | javaslat a tanúsítási programnak megfelelésigazolási tevékenységek és adatok szerinti releváns csoportokra bontására, amely a megfelelési módozatokra és a kapcsolódó megfelelésigazolási dokumentumokra vonatkozó javaslatot is tartalmazza; |
| --- | --- |

v.

javaslat a tanúsítási programnak megfelelésigazolási tevékenységek és adatok szerinti releváns csoportokra bontására, amely a megfelelési módozatokra és a kapcsolódó megfelelésigazolási dokumentumokra vonatkozó javaslatot is tartalmazza;

| vi. | a megfelelésigazolási tevékenységek és adatok releváns csoportjainak értékelésére vonatkozó javaslat, amely foglalkozik a tanúsítási alap követelményeinek való ismeretlen jellegű meg nem felelés valószínűségével, valamint e meg nem felelésnek az ATM/ANS-berendezésre gyakorolt potenciális hatásaival; a javasolt értékelésnek legalább az ATM/ANS.EQMT.AR.B.010. a) (2) pontjának i–iv. alpontjában szereplő elemeket figyelembe kell vennie; ezen értékelés alapján a kérelemnek tartalmaznia kell egy javaslatot az Ügynökség megfelelésigazolási tevékenységek és adatok ellenőrzésében való részvételének mértékére vonatkozóan; |
| --- | --- |

vi.

a megfelelésigazolási tevékenységek és adatok releváns csoportjainak értékelésére vonatkozó javaslat, amely foglalkozik a tanúsítási alap követelményeinek való ismeretlen jellegű meg nem felelés valószínűségével, valamint e meg nem felelésnek az ATM/ANS-berendezésre gyakorolt potenciális hatásaival; a javasolt értékelésnek legalább az ATM/ANS.EQMT.AR.B.010. a) (2) pontjának i–iv. alpontjában szereplő elemeket figyelembe kell vennie; ezen értékelés alapján a kérelemnek tartalmaznia kell egy javaslatot az Ügynökség megfelelésigazolási tevékenységek és adatok ellenőrzésében való részvételének mértékére vonatkozóan;

| vii. | projektütemterv, ezen belül a főbb mérföldkövek. |
| --- | --- |

vii.

projektütemterv, ezen belül a főbb mérföldkövek.

| c) | A kérelemnek az Ügynökséghez történő első benyújtását követően a kérelmezőnek naprakésszé kell tennie a tanúsítási programot, amennyiben a tanúsítási projektben olyan változások következnek be, amelyek érintik a b) (2) pont i-vii. alpontját. |
| --- | --- |

c)

A kérelemnek az Ügynökséghez történő első benyújtását követően a kérelmezőnek naprakésszé kell tennie a tanúsítási programot, amennyiben a tanúsítási projektben olyan változások következnek be, amelyek érintik a b) (2) pont i-vii. alpontját.

| d) | Az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány kiállítása iránti kérelem öt évig érvényes, kivéve, ha a kérelmező a kérelem benyújtásakor bizonyítékkal támasztja alá, hogy a megfelelés igazolásához hosszabb időre van szüksége, és az Ügynökség egyetért ezen időtartam meghosszabbításával. |
| --- | --- |

d)

Az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány kiállítása iránti kérelem öt évig érvényes, kivéve, ha a kérelmező a kérelem benyújtásakor bizonyítékkal támasztja alá, hogy a megfelelés igazolásához hosszabb időre van szüksége, és az Ügynökség egyetért ezen időtartam meghosszabbításával.

| e) | Abban az esetben, ha az ATM/ANS-berendezés tanúsítványát nem állították ki, vagy ha nyilvánvaló, hogy azt nem fogják kiállítani a d) pontban meghatározott határidőn belül, a kérelmező dönthet úgy, hogy:






  1. | új kérelmet nyújt be, és az új kérelem benyújtásának időpontjában megfelel az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott és ismertetett tanúsítási alapban előírt követelményeknek; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

Abban az esetben, ha az ATM/ANS-berendezés tanúsítványát nem állították ki, vagy ha nyilvánvaló, hogy azt nem fogják kiállítani a d) pontban meghatározott határidőn belül, a kérelmező dönthet úgy, hogy:

1.

új kérelmet nyújt be, és az új kérelem benyújtásának időpontjában megfelel az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott és ismertetett tanúsítási alapban előírt követelményeknek; vagy

| 2. | a d) pontban meghatározott időtartam meghosszabbítása iránti kérelmet nyújt be és új időpontot javasol a tanúsítvány kiállítására vonatkozóan. Ebben az esetben a kérelmezőnek az általa megválasztott új időpontban kell megfelelnie az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott és ismertetett tanúsítási alapban előírt követelményeknek. Ez az időpont azonban legfeljebb 5 évvel haladhatja meg az ATM/ANS-berendezés tanúsítványának kiállítása iránti kérelemben a kérelmező által javasolt új időpontot. |
| --- | --- |

2.

a d) pontban meghatározott időtartam meghosszabbítása iránti kérelmet nyújt be és új időpontot javasol a tanúsítvány kiállítására vonatkozóan. Ebben az esetben a kérelmezőnek az általa megválasztott új időpontban kell megfelelnie az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott és ismertetett tanúsítási alapban előírt követelményeknek. Ez az időpont azonban legfeljebb 5 évvel haladhatja meg az ATM/ANS-berendezés tanúsítványának kiállítása iránti kérelemben a kérelmező által javasolt új időpontot.

ATM/ANS.EQMT.CERT.020. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó új tanúsítvány kiállítását igénylő módosítások

Az ATM/ANS-berendezés módosítására irányuló javaslatot benyújtó jóváhagyott tervező szervezet új tanúsítvány kiállítását kérelmezi, amennyiben az adott ATM/ANS-berendezés tervezését vagy működését érintő változások olyan mértékűek, amelyek szükségessé teszik az alkalmazandó tanúsítási alapnak való megfelelés teljeskörű vizsgálatát.

ATM/ANS.EQMT.CERT.025. Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alapnak való megfelelés igazolása

| a) | A tanúsítási program Ügynökség általi elfogadását követően a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy megfelel az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó, az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott és a kérelmezővel ismertetett tanúsítási alapnak, és az Ügynökség tudomására hozza, hogy milyen módon igazolta a megfelelést. |
| --- | --- |

a)

A tanúsítási program Ügynökség általi elfogadását követően a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy megfelel az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó, az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott és a kérelmezővel ismertetett tanúsítási alapnak, és az Ügynökség tudomására hozza, hogy milyen módon igazolta a megfelelést.

| b) | Az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány kérelmezőjének naprakésszé kell tennie a tanúsítási programot a módosított tanúsítási alapnak megfelelően, amennyiben az Ügynökség az ATM/ANS.EQMT.CERT.015. pontnak megfelelően elkészített első benyújtást követően megállapítja, hogy a kérelmezőnek ezt meg kell tennie. |
| --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány kérelmezőjének naprakésszé kell tennie a tanúsítási programot a módosított tanúsítási alapnak megfelelően, amennyiben az Ügynökség az ATM/ANS.EQMT.CERT.015. pontnak megfelelően elkészített első benyújtást követően megállapítja, hogy a kérelmezőnek ezt meg kell tennie.

| c) | A kérelmező tájékoztatja az Ügynökséget a megfelelésigazolási eljárás során tapasztalt bármilyen olyan nehézségről vagy egyéb tényről, amely számottevő hatást gyakorolhat az ATM/ANS.EQMT.CERT.015. b) (2) pont vi. alpontja szerinti értékelésre vagy a tanúsítási programra, illetve egyéb szempontból szükségessé teheti az Ügynökség részvételének a kérelmezővel az ATM/ANS.EQMT.AR.B.010. b) ponttal összhangban korábban közölt mértékének módosítását. |
| --- | --- |

c)

A kérelmező tájékoztatja az Ügynökséget a megfelelésigazolási eljárás során tapasztalt bármilyen olyan nehézségről vagy egyéb tényről, amely számottevő hatást gyakorolhat az ATM/ANS.EQMT.CERT.015. b) (2) pont vi. alpontja szerinti értékelésre vagy a tanúsítási programra, illetve egyéb szempontból szükségessé teheti az Ügynökség részvételének a kérelmezővel az ATM/ANS.EQMT.AR.B.010. b) ponttal összhangban korábban közölt mértékének módosítását.

| d) | A kérelmező a megfelelőség igazolását a minősítési rendszer szerinti megfelelőségi dokumentumokban rögzíti. |
| --- | --- |

d)

A kérelmező a megfelelőség igazolását a minősítési rendszer szerinti megfelelőségi dokumentumokban rögzíti.

| e) | A tanúsítási programnak megfelelő valamennyi megfelelésigazolási tevékenység elvégzését követően – beleértve az ATM/ANS.EQMT.CERT.040. pontban foglaltak szerint végrehajtott valamennyi vizsgálatot és tesztet is – a kérelmezőnek az Ügynökség által meghatározott formában és módon nyilatkoznia kell arról, hogy:






  1. | az Ügynökség által az a) ponttal összhangban elfogadott tanúsítási program alapján igazolta az Ügynökség által meghatározott és ismertetett tanúsítási alapnak való megfelelést; |
| --- | --- | --- |

e)

A tanúsítási programnak megfelelő valamennyi megfelelésigazolási tevékenység elvégzését követően – beleértve az ATM/ANS.EQMT.CERT.040. pontban foglaltak szerint végrehajtott valamennyi vizsgálatot és tesztet is – a kérelmezőnek az Ügynökség által meghatározott formában és módon nyilatkoznia kell arról, hogy:

1.

az Ügynökség által az a) ponttal összhangban elfogadott tanúsítási program alapján igazolta az Ügynökség által meghatározott és ismertetett tanúsítási alapnak való megfelelést;

| 2. | nem igazolható olyan sajátosság vagy jellemző megléte, amely veszélyeztetheti az ATM/ANS-berendezés rendeltetésszerű használatának biztonságát. |
| --- | --- |

2.

nem igazolható olyan sajátosság vagy jellemző megléte, amely veszélyeztetheti az ATM/ANS-berendezés rendeltetésszerű használatának biztonságát.

| f) | A kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy a tanúsítási alap részét nem képező sajátosságok, jellemzők vagy funkciók nem csökkentik vagy befolyásolják hátrányosan az ATM/ANS-berendezés rendeltetésszerű használatra való alkalmasságát. |
| --- | --- |

f)

A kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy a tanúsítási alap részét nem képező sajátosságok, jellemzők vagy funkciók nem csökkentik vagy befolyásolják hátrányosan az ATM/ANS-berendezés rendeltetésszerű használatra való alkalmasságát.

ATM/ANS.EQMT.CERT.030. A megfelelés módozatai

| a) | Az Ügynökség kidolgozza a megfelelés azon elfogadható módozatait, amelyek az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés megállapítása céljából alkalmazhatók. |
| --- | --- |

a)

Az Ügynökség kidolgozza a megfelelés azon elfogadható módozatait, amelyek az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés megállapítása céljából alkalmazhatók.

| b) | Az e rendeletnek való megfelelés céljából alternatív megfelelési módozatok is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

b)

Az e rendeletnek való megfelelés céljából alternatív megfelelési módozatok is alkalmazhatók.

ATM/ANS.EQMT.CERT.035. Az ATM/ANS-berendezés terve

| a) | Az ATM/ANS-berendezések terve a következőket tartalmazza:






  1. | a tanúsítási alapnak igazoltan megfelelő konstrukció és tervezési sajátosságok meghatározásához szükséges tervrajzok és előírások, valamint ezeknek a tervrajzoknak és előírásoknak a jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések terve a következőket tartalmazza:

1.

a tanúsítási alapnak igazoltan megfelelő konstrukció és tervezési sajátosságok meghatározásához szükséges tervrajzok és előírások, valamint ezeknek a tervrajzoknak és előírásoknak a jegyzéke;

| 2. | az eljárásokra, valamint a berendezés gyártási és összeszerelési módszereire vonatkozó, az ATM/ANS-berendezés megfelelőségének biztosításához szükséges információk; |
| --- | --- |

2.

az eljárásokra, valamint a berendezés gyártási és összeszerelési módszereire vonatkozó, az ATM/ANS-berendezés megfelelőségének biztosításához szükséges információk;

| 3. | az utasítások jóváhagyott korlátozásokra vonatkozó szakasza az alkalmazandó részletes tanúsítási előírásokban meghatározott folyamatos alkalmasság érdekében; |
| --- | --- |

3.

az utasítások jóváhagyott korlátozásokra vonatkozó szakasza az alkalmazandó részletes tanúsítási előírásokban meghatározott folyamatos alkalmasság érdekében;

| 4. | bármely más adat, amely összehasonlítás útján lehetővé teszi a terv alkalmasságának meghatározását. |
| --- | --- |

4.

bármely más adat, amely összehasonlítás útján lehetővé teszi a terv alkalmasságának meghatározását.

| b) | Minden tervet megfelelően azonosítani kell. |
| --- | --- |

b)

Minden tervet megfelelően azonosítani kell.

ATM/ANS.EQMT.CERT.040. Vizsgálatok és tesztek

| a) | A megfelelés igazolása során az ATM/ANS.EQMT.CERT.025. pontban előírt valamennyi teszt elvégzését megelőzően a kérelmezőnek ellenőriznie kell:






  1. | a tesztelt mintadarab esetében, hogy:






  i. | a szabványos alkatrészek, az elemek, a konfiguráció, a kódolás és az eljárások megfelelnek a javasolt terv előírásainak; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

A megfelelés igazolása során az ATM/ANS.EQMT.CERT.025. pontban előírt valamennyi teszt elvégzését megelőzően a kérelmezőnek ellenőriznie kell:

1.

a tesztelt mintadarab esetében, hogy:

i.

a szabványos alkatrészek, az elemek, a konfiguráció, a kódolás és az eljárások megfelelnek a javasolt terv előírásainak;

| ii. | az elkészült ATM/ANS-berendezés megfelel a javasolt tervnek; |
| --- | --- |

ii.

az elkészült ATM/ANS-berendezés megfelel a javasolt tervnek;

| iii. | a gyártási folyamatok, a szerkezeti felépítés és az összeszerelés a szükséges mértékben megfelel a berendezés javasolt tervében meghatározottaknak; valamint |
| --- | --- |

iii.

a gyártási folyamatok, a szerkezeti felépítés és az összeszerelés a szükséges mértékben megfelel a berendezés javasolt tervében meghatározottaknak; valamint

| 2. | a tesztekhez használt tesztberendezések, illetve mérőberendezések esetében, hogy megfelelőek a tesztekhez, és megfelelően vannak kalibrálva. |
| --- | --- |

2.

a tesztekhez használt tesztberendezések, illetve mérőberendezések esetében, hogy megfelelőek a tesztekhez, és megfelelően vannak kalibrálva.

| b) | Az a) ponttal összhangban elvégzett ellenőrzések alapján a kérelmező hitelesítési nyilatkozatot ad ki, amelyben felsorolja az összes potenciális meg nem felelést, és igazolja, hogy ezeknek nincs hatásuk a teszteredményekre, illetve lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy amennyiben szükségesnek ítéli, ellenőrizze az említett nyilatkozat érvényességét. |
| --- | --- |

b)

Az a) ponttal összhangban elvégzett ellenőrzések alapján a kérelmező hitelesítési nyilatkozatot ad ki, amelyben felsorolja az összes potenciális meg nem felelést, és igazolja, hogy ezeknek nincs hatásuk a teszteredményekre, illetve lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy amennyiben szükségesnek ítéli, ellenőrizze az említett nyilatkozat érvényességét.

| c) | A kérelmező lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy:






  1. | a megfelelés igazolásához kapcsolódó összes adatot és információt felülvizsgálja; |
| --- | --- | --- |

c)

A kérelmező lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy:

1.

a megfelelés igazolásához kapcsolódó összes adatot és információt felülvizsgálja;

| 2. | a megfelelés igazolása céljából elvégzett összes teszten vagy vizsgálaton részt vegyen, illetve azokat maga végezze el. |
| --- | --- |

2.

a megfelelés igazolása céljából elvégzett összes teszten vagy vizsgálaton részt vegyen, illetve azokat maga végezze el.

| d) | Az Ügynökség jelenlétében végzett valamennyi teszt és vizsgálat esetében:






  1. | a kérelmező az Ügynökséghez benyújtja a b) pont szerinti hitelesítési nyilatkozatot; |
| --- | --- | --- |

d)

Az Ügynökség jelenlétében végzett valamennyi teszt és vizsgálat esetében:

1.

a kérelmező az Ügynökséghez benyújtja a b) pont szerinti hitelesítési nyilatkozatot;

| 2. | a b) pont szerinti hitelesítési nyilatkozat kiadásának időpontja és a tesztelt mintadarab Ügynökség részére tesztelés céljából történő átadásának vagy bemutatásának időpontja között a tesztelt mintadarabon nem végezhető olyan módosítás, amely a hitelesítési nyilatkozat érvényességét befolyásolja. |
| --- | --- |

2.

a b) pont szerinti hitelesítési nyilatkozat kiadásának időpontja és a tesztelt mintadarab Ügynökség részére tesztelés céljából történő átadásának vagy bemutatásának időpontja között a tesztelt mintadarabon nem végezhető olyan módosítás, amely a hitelesítési nyilatkozat érvényességét befolyásolja.

ATM/ANS.EQMT.CERT.045. Nyilvántartás vezetése

Az irányítási rendszerre vonatkozó vagy ahhoz kapcsolódó nyilvántartási követelményeken túlmenően a tanúsítvány jogosultjának minden lényeges tervezési információt, tervrajzot és vizsgálati jelentést – beleértve a vizsgálati jegyzőkönyveket és tesztdokumentációkat is – az Ügynökség rendelkezésére kell bocsátania, és azokat a folyamatos megfelelés biztosításához szükséges információk biztosítása érdekében meg kell őriznie.

ATM/ANS.EQMT.CERT.050. Kézikönyvek

Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány jogosultja elkészíti, kezeli és naprakésszé teszi az alkalmazandó tanúsítási alap által előírt valamennyi kézikönyv mesterpéldányát, és kérésre az Ügynökség rendelkezésére bocsátja azok másolatát.

ATM/ANS.EQMT.CERT.055. Karbantartási utasítások

| a) | Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány jogosultjának az összes ismert felhasználó rendelkezésére kell bocsátania legalább egy teljes karbantartási utasítást, amely leíró adatokat és az alkalmazandó tanúsítási alapnak megfelelően elkészített kivitelezési utasításokat tartalmaz, és azokat kérésre bármely más olyan személy rendelkezésére kell bocsátania, akik számára e karbantartási utasítások betartását előírták. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány jogosultjának az összes ismert felhasználó rendelkezésére kell bocsátania legalább egy teljes karbantartási utasítást, amely leíró adatokat és az alkalmazandó tanúsítási alapnak megfelelően elkészített kivitelezési utasításokat tartalmaz, és azokat kérésre bármely más olyan személy rendelkezésére kell bocsátania, akik számára e karbantartási utasítások betartását előírták.

| b) | A karbantartási utasítások módosításait minden ismert felhasználó számára biztosítani kell, és kérésre minden olyan személy rendelkezésére kell bocsátani, akik számára e karbantartási utasítások betartását előírták. Az Ügynökséghez be kell nyújtani egy olyan programot, amely bemutatja, hogy a karbantartási utasítások módosításait hogyan bocsátják az összes ismert felhasználó rendelkezésére. |
| --- | --- |

b)

A karbantartási utasítások módosításait minden ismert felhasználó számára biztosítani kell, és kérésre minden olyan személy rendelkezésére kell bocsátani, akik számára e karbantartási utasítások betartását előírták. Az Ügynökséghez be kell nyújtani egy olyan programot, amely bemutatja, hogy a karbantartási utasítások módosításait hogyan bocsátják az összes ismert felhasználó rendelkezésére.

ATM/ANS.EQMT.CERT.060 Az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítási alap módosításai

| a) | Az Ügynökségnek minden módosítást jóvá kell hagynia, amint a tanúsítvány jogosultja igazolja, hogy a módosítások és a módosítások által érintett területek megfelelnek az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott tanúsítási alapnak. |
| --- | --- |

a)

Az Ügynökségnek minden módosítást jóvá kell hagynia, amint a tanúsítvány jogosultja igazolja, hogy a módosítások és a módosítások által érintett területek megfelelnek az Ügynökség által az ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. ponttal összhangban meghatározott tanúsítási alapnak.

| b) | Az a) ponttól eltérve, a jóváhagyott változáskezelési eljárást követően a szervezet jogosultsági körébe tartozó módosításokat a jóváhagyott tervező szervezet kezeli, és azoknak az ATM/ANS-berendezések azon konkrét konfigurációjára/konfigurációira kell korlátozódniuk, amelyekre a módosítások vonatkoznak. |
| --- | --- |

b)

Az a) ponttól eltérve, a jóváhagyott változáskezelési eljárást követően a szervezet jogosultsági körébe tartozó módosításokat a jóváhagyott tervező szervezet kezeli, és azoknak az ATM/ANS-berendezések azon konkrét konfigurációjára/konfigurációira kell korlátozódniuk, amelyekre a módosítások vonatkoznak.

| c) | E célból az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány jogosultjának rendelkeznie kell egy olyan rendszerrel, amely meghatározza, hogy az ATM/ANS-berendezések adott módosítása „kis jelentőségű” vagy „jelentős”. |
| --- | --- |

c)

E célból az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány jogosultjának rendelkeznie kell egy olyan rendszerrel, amely meghatározza, hogy az ATM/ANS-berendezések adott módosítása „kis jelentőségű” vagy „jelentős”.

| d) | A módosításokhoz az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet II. mellékletének (DPO.OR Rész) DPO.OR.C.001. b) (2) pontja szerinti nyilatkozatot kell tenni. |
| --- | --- |

d)

A módosításokhoz az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet II. mellékletének (DPO.OR Rész) DPO.OR.C.001. b) (2) pontja szerinti nyilatkozatot kell tenni.

ATM/ANS.EQMT.CERT.065. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvek

Amennyiben ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv került kibocsátásra az ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 b) pontjában említett helyzet orvoslása céljából, az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tanúsítvány jogosultja – azon eset kivételével, amikor az Ügynökség sürgős intézkedésre hivatkozva másként nem határozza meg – köteles:

| a) | javaslatot tenni a megfelelő korrekciós intézkedésre, és a javaslattal kapcsolatos részletes adatokat jóváhagyásra benyújtani az Ügynökséghez; |
| --- | --- |

a)

javaslatot tenni a megfelelő korrekciós intézkedésre, és a javaslattal kapcsolatos részletes adatokat jóváhagyásra benyújtani az Ügynökséghez;

| b) | az Ügynökség jóváhagyását követően az ATM/ANS-berendezés valamennyi ismert felhasználója és az érintett illetékes hatóságok, valamint adott esetben és kérésre bármely olyan személy számára, akiknek az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv betartását előírták, megfelelő leíró adatokat és végrehajtási utasításokat biztosítani. |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség jóváhagyását követően az ATM/ANS-berendezés valamennyi ismert felhasználója és az érintett illetékes hatóságok, valamint adott esetben és kérésre bármely olyan személy számára, akiknek az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv betartását előírták, megfelelő leíró adatokat és végrehajtási utasításokat biztosítani.

ATM/ANS.EQMT.CERT.070. Az Ügynökség által végzett vizsgálatok

Az Ügynökség kérésére minden olyan szervezet, amely rendelkezik az Ügynökség által e melléklet alapján kiállított tanúsítvánnyal:

| a) | hozzáférést biztosít az Ügynökség számára bármely létesítményhez, berendezéshez, dokumentumhoz, nyilvántartáshoz, adathoz, folyamathoz, eljáráshoz vagy bármely egyéb anyaghoz, és lehetővé teszi az Ügynökség számára bármely jelentés áttekintését, bármely vizsgálat elvégzését, illetve bármely olyan teszt elvégzését vagy azon való részvételt, amely az e melléklet alkalmazandó követelményeinek való szervezeti megfelelés ellenőrzéséhez szükséges; |
| --- | --- |

a)

hozzáférést biztosít az Ügynökség számára bármely létesítményhez, berendezéshez, dokumentumhoz, nyilvántartáshoz, adathoz, folyamathoz, eljáráshoz vagy bármely egyéb anyaghoz, és lehetővé teszi az Ügynökség számára bármely jelentés áttekintését, bármely vizsgálat elvégzését, illetve bármely olyan teszt elvégzését vagy azon való részvételt, amely az e melléklet alkalmazandó követelményeinek való szervezeti megfelelés ellenőrzéséhez szükséges;

| b) | amennyiben a természetes vagy jogi személy partnereket, beszállítókat vagy alvállalkozókat foglalkoztat, megállapodásokat köt velük annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség hozzáférjen az a) pontban megadottakhoz és megvizsgálhassa azokat. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a természetes vagy jogi személy partnereket, beszállítókat vagy alvállalkozókat foglalkoztat, megállapodásokat köt velük annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség hozzáférjen az a) pontban megadottakhoz és megvizsgálhassa azokat.

---

III. MELLÉKLET

ATM/ANS-BERENDEZÉS TERVEZÉSI MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZATA

(ATM/ANS.EQMT.DEC Rész)

ATM/ANS.EQMT.DEC.001. Hatály

Ez a melléklet meghatározza az ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségére vonatkozó nyilatkozattételre szolgáló eljárásokat, valamint az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő, nyilatkozatok kiállítására jogosult szervezetek jogait és kötelezettségeit.

ATM/ANS.EQMT.DEC.005. Jogosultság és a megfelelés igazolása

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő szervezet az Ügynökség által az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelettel összhangban kiadott szervezeti jóváhagyással igazolja azon képességét, hogy bizonyos ATM/ANS-berendezések tervezésének megfelelőségéről, a szervezeti jóváhagyás feltételeiben meghatározottak szerint nyilatkozatot tehet.

ATM/ANS.EQMT.DEC.010. ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségi nyilatkozata

A jóváhagyott szervezet keltezéssel ellátott és aláírt nyilatkozatot nyújt be az Ügynökségnek egyes ATM/ANS-berendezések tervezésének megfelelőségéről. A nyilatkozatnak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a típusterv leírását, beleértve az összes konfigurációt; |
| --- | --- |

a)

a típusterv leírását, beleértve az összes konfigurációt;

| b) | a berendezés névleges teljesítményét, adott esetben közvetlenül vagy más kiegészítő dokumentumokra való hivatkozással; |
| --- | --- |

b)

a berendezés névleges teljesítményét, adott esetben közvetlenül vagy más kiegészítő dokumentumokra való hivatkozással;

| c) | megfelelőségi nyilatkozatot, amely igazolja, hogy a berendezés megfelel az alkalmazandó előírásoknak, valamint adott esetben a nyilatkozatra vonatkozó előírások és a különleges feltételek jegyzékét; |
| --- | --- |

c)

megfelelőségi nyilatkozatot, amely igazolja, hogy a berendezés megfelel az alkalmazandó előírásoknak, valamint adott esetben a nyilatkozatra vonatkozó előírások és a különleges feltételek jegyzékét;

| d) | hivatkozást a vonatkozó alátámasztó bizonyítékokra, beleértve a vizsgálati jelentéseket is; |
| --- | --- |

d)

hivatkozást a vonatkozó alátámasztó bizonyítékokra, beleértve a vizsgálati jelentéseket is;

| e) | hivatkozást a megfelelő üzemeltetési, üzembe helyezési és karbantartási kézikönyvekre; |
| --- | --- |

e)

hivatkozást a megfelelő üzemeltetési, üzembe helyezési és karbantartási kézikönyvekre;

| f) | a megfelelőségi szinteket, ha a nyilatkozatra vonatkozó előírások különböző megfelelőségi szinteket engedélyeznek; |
| --- | --- |

f)

a megfelelőségi szinteket, ha a nyilatkozatra vonatkozó előírások különböző megfelelőségi szinteket engedélyeznek;

| g) | adott esetben az eltérések felsorolását. |
| --- | --- |

g)

adott esetben az eltérések felsorolását.

ATM/ANS.EQMT.DEC.015. A megfelelés módozatai

| a) | Az Ügynökség kidolgozza a megfelelés azon elfogadható módozatait, amelyek az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés megállapítása céljából alkalmazhatók. |
| --- | --- |

a)

Az Ügynökség kidolgozza a megfelelés azon elfogadható módozatait, amelyek az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés megállapítása céljából alkalmazhatók.

| b) | Az e rendeletnek való megfelelés céljából alternatív megfelelési módozatok is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

b)

Az e rendeletnek való megfelelés céljából alternatív megfelelési módozatok is alkalmazhatók.

ATM/ANS.EQMT.DEC.020. Az ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségi nyilatkozatának módosítása

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő jóváhagyott szervezet a jogosultsági körébe tartozó módosításokat hajthat végre a terven. Ebben az esetben a módosított berendezésnek megmarad az eredetialkatrész-száma. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő jóváhagyott szervezet a jogosultsági körébe tartozó módosításokat hajthat végre a terven. Ebben az esetben a módosított berendezésnek megmarad az eredetialkatrész-száma.

| b) | Amennyiben a jóváhagyott szervezet jogosultsági körébe tartozó tervmódosítás olyan mértékű, amely az ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. pont szerinti teljeskörű vizsgálat elvégzését teszi szükségessé, új megnevezést kell a berendezés modelljének adni. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a jóváhagyott szervezet jogosultsági körébe tartozó tervmódosítás olyan mértékű, amely az ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. pont szerinti teljeskörű vizsgálat elvégzését teszi szükségessé, új megnevezést kell a berendezés modelljének adni.

ATM/ANS.EQMT.DEC.025. Nyilvántartás vezetése

Az irányítási rendszerre vonatkozó vagy ahhoz kapcsolódó nyilvántartási követelményeken túlmenően minden lényeges tervezési információt, tervrajzot és vizsgálati jelentést – beleértve a vizsgált berendezés vizsgálati jegyzőkönyveit is – az Ügynökség rendelkezésére kell bocsátani, és azokat az ATM/ANS-berendezés folyamatos megfelelésének biztosításához szükséges információk rendelkezésre állása érdekében meg kell őrizni.

ATM/ANS.EQMT.DEC.030. Kézikönyvek

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő szervezet, amely a nyilatkozatot tette, elkészíti, kezeli és naprakésszé teszi a nyilatkozatban meghatározott valamennyi kézikönyv mesterpéldányát, és kérésre az Ügynökség rendelkezésére bocsátja azok másolatát.

ATM/ANS.EQMT.DEC.035. Karbantartási utasítások

| a) | A nyilatkozattevő tervező szervezetnek az összes ismert felhasználó rendelkezésére kell bocsátania legalább egy teljes karbantartási utasítást, amely a nyilatkozatban szereplő ATM/ANS-berendezésre alkalmazandó előírásoknak megfelelően elkészített leíró adatokat és kivitelezési utasításokat tartalmaz, és azokat kérésre bármely más olyan személy rendelkezésére kell bocsátania, akik számára az e karbantartási utasításokban meghatározott feltételek bármelyikének betartását előírták. |
| --- | --- |

a)

A nyilatkozattevő tervező szervezetnek az összes ismert felhasználó rendelkezésére kell bocsátania legalább egy teljes karbantartási utasítást, amely a nyilatkozatban szereplő ATM/ANS-berendezésre alkalmazandó előírásoknak megfelelően elkészített leíró adatokat és kivitelezési utasításokat tartalmaz, és azokat kérésre bármely más olyan személy rendelkezésére kell bocsátania, akik számára az e karbantartási utasításokban meghatározott feltételek bármelyikének betartását előírták.

| b) | A karbantartási utasítások módosításait minden ismert felhasználó számára biztosítani kell, és kérésre minden olyan személy rendelkezésére kell bocsátani, akik számára e karbantartási utasítások betartását előírták. Kérésre az Ügynökséghez be kell nyújtani egy olyan programot, amely bemutatja, hogy a karbantartási utasítások módosításait hogyan bocsátják az összes ismert felhasználó rendelkezésére. |
| --- | --- |

b)

A karbantartási utasítások módosításait minden ismert felhasználó számára biztosítani kell, és kérésre minden olyan személy rendelkezésére kell bocsátani, akik számára e karbantartási utasítások betartását előírták. Kérésre az Ügynökséghez be kell nyújtani egy olyan programot, amely bemutatja, hogy a karbantartási utasítások módosításait hogyan bocsátják az összes ismert felhasználó rendelkezésére.

ATM/ANS.EQMT.DEC.040. ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvek

Amennyiben ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv került kibocsátásra az ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 b) pontjában említett helyzet orvoslása céljából, az ATM/ANS-berendezés tervezési megfelelőségére vonatkozó nyilatkozat készítője – azon eset kivételével, amikor az Ügynökség sürgős intézkedésre hivatkozva másként nem határozza meg – köteles:

| a) | javaslatot tenni a megfelelő korrekciós intézkedésre, és a javaslattal kapcsolatos részletes adatokat jóváhagyásra benyújtani az Ügynökséghez; |
| --- | --- |

a)

javaslatot tenni a megfelelő korrekciós intézkedésre, és a javaslattal kapcsolatos részletes adatokat jóváhagyásra benyújtani az Ügynökséghez;

| b) | az Ügynökség jóváhagyását követően a berendezés valamennyi ismert felhasználója és adott esetben az érintett illetékes hatóságok, valamint kérésre bármely olyan személy számára, akiknek az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv betartását előírták, megfelelő leíró adatokat és végrehajtási utasításokat biztosítani. |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség jóváhagyását követően a berendezés valamennyi ismert felhasználója és adott esetben az érintett illetékes hatóságok, valamint kérésre bármely olyan személy számára, akiknek az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv betartását előírták, megfelelő leíró adatokat és végrehajtási utasításokat biztosítani.

ATM/ANS.EQMT.DEC.045. Az Ügynökség által végzett vizsgálatok

Az Ügynökség kérésére minden olyan szervezet, amely e rendelettel összhangban nyilatkozat kiadására jogosult:

| a) | hozzáférést biztosít az Ügynökség számára bármely létesítményhez, berendezéshez, dokumentumhoz, nyilvántartáshoz, adathoz, folyamathoz, eljáráshoz vagy bármely egyéb anyaghoz, és lehetővé teszi az Ügynökség számára bármely jelentés áttekintését, bármely vizsgálat elvégzését, illetve bármely olyan teszt elvégzését vagy azon való részvételt, amely az e melléklet alkalmazandó követelményeinek való szervezeti megfelelés és a folyamatos megfelelés ellenőrzéséhez szükséges; |
| --- | --- |

a)

hozzáférést biztosít az Ügynökség számára bármely létesítményhez, berendezéshez, dokumentumhoz, nyilvántartáshoz, adathoz, folyamathoz, eljáráshoz vagy bármely egyéb anyaghoz, és lehetővé teszi az Ügynökség számára bármely jelentés áttekintését, bármely vizsgálat elvégzését, illetve bármely olyan teszt elvégzését vagy azon való részvételt, amely az e melléklet alkalmazandó követelményeinek való szervezeti megfelelés és a folyamatos megfelelés ellenőrzéséhez szükséges;

| b) | amennyiben a természetes vagy jogi személy partnereket, beszállítókat vagy alvállalkozókat vesz igénybe, megállapodásokat köt velük annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség hozzáférjen az a) pontban megadottakhoz és megvizsgálhassa azokat. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a természetes vagy jogi személy partnereket, beszállítókat vagy alvállalkozókat vesz igénybe, megállapodásokat köt velük annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség hozzáférjen az a) pontban megadottakhoz és megvizsgálhassa azokat.

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1769 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 12.)

a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 43. cikke (1) bekezdésére, valamint 62. cikke (15) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | Figyelembe véve az (EU) 2018/1139 rendelet 1. és 4. cikkében meghatározott célokat és elveket és különösen az érintett tevékenység jellegét és kockázatát, a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezeteknek tanúsítvánnyal kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(1)

Figyelembe véve az (EU) 2018/1139 rendelet 1. és 4. cikkében meghatározott célokat és elveket és különösen az érintett tevékenység jellegét és kockázatát, a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezeteknek tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.

| (2) | Az (EU) 2018/1139 rendelet 40. cikkében említett alapvető követelmények egységes végrehajtása és az azoknak való megfelelés érdekében e rendeletnek szabályokat és eljárásokat kell megállapítania az ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek tanúsítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására, valamint a tanúsítványok birtokosainak jogosultságaira és kötelezettségeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1139 rendelet 40. cikkében említett alapvető követelmények egységes végrehajtása és az azoknak való megfelelés érdekében e rendeletnek szabályokat és eljárásokat kell megállapítania az ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek tanúsítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására, valamint a tanúsítványok birtokosainak jogosultságaira és kötelezettségeire vonatkozóan.

| (3) | Az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott ATM/ANS-berendezések megfelelőségértékelése az ATM/ANS jellegétől és kockázatától, illetve az egyes ATM/ANS-berendezések működésétől függ, és a meglévő módszereken és bevált gyakorlatokon alapul. A szóban forgó rendelet három különböző típusú megfelelőségértékelést határoz meg, ezek: bizonyos ATM/ANS-berendezések Ügynökség általi tanúsítása; az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet nyilatkozata; valamint az ATM/ANS-szolgáltató vagy az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő valamely jóváhagyott szervezet által kiadott megfelelőségi nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) meghatározott ATM/ANS-berendezések megfelelőségértékelése az ATM/ANS jellegétől és kockázatától, illetve az egyes ATM/ANS-berendezések működésétől függ, és a meglévő módszereken és bevált gyakorlatokon alapul. A szóban forgó rendelet három különböző típusú megfelelőségértékelést határoz meg, ezek: bizonyos ATM/ANS-berendezések Ügynökség általi tanúsítása; az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet nyilatkozata; valamint az ATM/ANS-szolgáltató vagy az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő valamely jóváhagyott szervezet által kiadott megfelelőségi nyilatkozat.

| (4) | Az ATM/ANS-berendezések jellemző életciklusa különböző szakaszokból áll: tervezés, gyártás, üzembe helyezés, üzemeltetés, karbantartás és leszerelés. E szakaszok egy részéért általában az ATM/ANS-szolgáltató felel, míg más szakaszok esetében az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek a felelősek. Ezért közös követelményeket kell megállapítani az ATM/ANS nyújtása során használt egyes ATM/ANS-berendezések – és különösen az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletének 3.1. pontjában említett berendezések – tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására és felügyeletére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az ATM/ANS-berendezések jellemző életciklusa különböző szakaszokból áll: tervezés, gyártás, üzembe helyezés, üzemeltetés, karbantartás és leszerelés. E szakaszok egy részéért általában az ATM/ANS-szolgáltató felel, míg más szakaszok esetében az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek a felelősek. Ezért közös követelményeket kell megállapítani az ATM/ANS nyújtása során használt egyes ATM/ANS-berendezések – és különösen az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletének 3.1. pontjában említett berendezések – tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására és felügyeletére vonatkozóan.

| (5) | Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) felelős az ATM/ANS-rendszerekkel és -rendszerelemekkel (a továbbiakban: ATM/ANS-berendezések) kapcsolatos tanúsítványokat és nyilatkozatokat érintő valamennyi illetékes hatósági feladatért, beleértve a felügyeletet és a végrehajtást is. A következetesség és a kockázatalapú értékelés biztosítása, valamint többek között a párhuzamosságok és az adminisztratív terhek elkerülése, továbbá a tanúsítási és felügyeleti folyamatok hatékonyságának előmozdítása érdekében ezeket a felügyeleti és végrehajtási funkciókat az Ügynökségnek kell ellátnia. Az ATM/ANS-berendezések tanúsítása, illetve a rájuk vonatkozó nyilatkozatok ellenőrzése céljából szükséges, hogy az Ügynökség felügyelje a tervező és gyártó szervezetek által kialakított folyamatokat is, beleértve szükség esetén e szervezetek tanúsítását is. Ezért az Ügynökségnek egyszerre kell felelnie az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyásáért és az ATM/ANS-berendezések tanúsításáért. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) felelős az ATM/ANS-rendszerekkel és -rendszerelemekkel (a továbbiakban: ATM/ANS-berendezések) kapcsolatos tanúsítványokat és nyilatkozatokat érintő valamennyi illetékes hatósági feladatért, beleértve a felügyeletet és a végrehajtást is. A következetesség és a kockázatalapú értékelés biztosítása, valamint többek között a párhuzamosságok és az adminisztratív terhek elkerülése, továbbá a tanúsítási és felügyeleti folyamatok hatékonyságának előmozdítása érdekében ezeket a felügyeleti és végrehajtási funkciókat az Ügynökségnek kell ellátnia. Az ATM/ANS-berendezések tanúsítása, illetve a rájuk vonatkozó nyilatkozatok ellenőrzése céljából szükséges, hogy az Ügynökség felügyelje a tervező és gyártó szervezetek által kialakított folyamatokat is, beleértve szükség esetén e szervezetek tanúsítását is. Ezért az Ügynökségnek egyszerre kell felelnie az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyásáért és az ATM/ANS-berendezések tanúsításáért.

| (6) | A tervező vagy gyártó szervezetek tanúsítására vonatkozó ügynökségi hatáskörnek lehetővé kell tennie, hogy az e rendelet alapján tanúsítványért folyamodó minden tervező vagy gyártó szervezet tekintetében megkülönböztetésmentes és harmonizált megközelítést alkalmazzanak. Az Unióban forgalomba hozott ATM/ANS-berendezések minden tagállamban és mindenféle szolgáltatáshoz felhasználhatók, függetlenül attól, hogy azokat egy vagy több tagállamban tevékenykedő ATM/ANS-szolgáltatók alkalmazzák-e. A tervezésben és gyártásban részt vevő szervezetek nem sorolhatók kategóriákba az alapján, hogy helyi vagy uniós szinten a jövőben milyen berendezéseket fognak használni. Ugyanezt az elvet kell követni az Ügynökség tanúsítási és felügyeleti feladatainak kiosztásakor is. |
| --- | --- |

(6)

A tervező vagy gyártó szervezetek tanúsítására vonatkozó ügynökségi hatáskörnek lehetővé kell tennie, hogy az e rendelet alapján tanúsítványért folyamodó minden tervező vagy gyártó szervezet tekintetében megkülönböztetésmentes és harmonizált megközelítést alkalmazzanak. Az Unióban forgalomba hozott ATM/ANS-berendezések minden tagállamban és mindenféle szolgáltatáshoz felhasználhatók, függetlenül attól, hogy azokat egy vagy több tagállamban tevékenykedő ATM/ANS-szolgáltatók alkalmazzák-e. A tervezésben és gyártásban részt vevő szervezetek nem sorolhatók kategóriákba az alapján, hogy helyi vagy uniós szinten a jövőben milyen berendezéseket fognak használni. Ugyanezt az elvet kell követni az Ügynökség tanúsítási és felügyeleti feladatainak kiosztásakor is.

| (7) | Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 29. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az Európai Unió Űrprogramügynöksége (EUSPA) megbízást kapott az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) hasznosításának irányítására, az említett rendelet 44. cikkének megfelelően. Az EGNOS hasznosítása magában foglalja többek között a tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatását. Az EUSPA nem egyedül látja el az EGNOS hasznosításával kapcsolatos valamennyi feladatot, hanem más szervezetek, különösen az Európai Űrügynökség (ESA) szakértelmére támaszkodik a rendszerfejlesztéssel, valamint a földi szegmens egyes részeinek tervezésével és fejlesztésével kapcsolatos tevékenységek terén. Ezért e rendelettel összefüggésben az EUSPA-t a tervező vagy gyártó szervezetekkel egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 29. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az Európai Unió Űrprogramügynöksége (EUSPA) megbízást kapott az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) hasznosításának irányítására, az említett rendelet 44. cikkének megfelelően. Az EGNOS hasznosítása magában foglalja többek között a tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatását. Az EUSPA nem egyedül látja el az EGNOS hasznosításával kapcsolatos valamennyi feladatot, hanem más szervezetek, különösen az Európai Űrügynökség (ESA) szakértelmére támaszkodik a rendszerfejlesztéssel, valamint a földi szegmens egyes részeinek tervezésével és fejlesztésével kapcsolatos tevékenységek terén. Ezért e rendelettel összefüggésben az EUSPA-t a tervező vagy gyártó szervezetekkel egyenértékűnek kell tekinteni.

| (8) | Az (EU) 2021/696 rendeletben az EUSPA-ra és az ESA-ra vonatkozóan meghatározott szerepeknek és felelősségi köröknek megfelelően nincs egyetlen olyan egység, amely az EGNOS rendszerének és berendezéseinek tervezéséért felelős, ezért nem létezik egyetlen olyan tervező és gyártó szervezet, amelyet az EASA jóváhagyhatna. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2021/696 rendeletben az EUSPA-ra és az ESA-ra vonatkozóan meghatározott szerepeknek és felelősségi köröknek megfelelően nincs egyetlen olyan egység, amely az EGNOS rendszerének és berendezéseinek tervezéséért felelős, ezért nem létezik egyetlen olyan tervező és gyártó szervezet, amelyet az EASA jóváhagyhatna.

| (9) | Következésképpen az EGNOS-rendszer kialakításának sajátosságai egyedi eszközöket tesznek szükségessé az (EU) 2018/1139 rendeletben meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelés igazolásához, figyelembe véve, hogy az EGNOS multimodális szolgáltatás, amelynek más ágazatokra vonatkozó szabályozási követelményeknek is meg kell felelnie. |
| --- | --- |

(9)

Következésképpen az EGNOS-rendszer kialakításának sajátosságai egyedi eszközöket tesznek szükségessé az (EU) 2018/1139 rendeletben meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelés igazolásához, figyelembe véve, hogy az EGNOS multimodális szolgáltatás, amelynek más ágazatokra vonatkozó szabályozási követelményeknek is meg kell felelnie.

| (10) | Mindkét ügynökségnek együtt kell működnie a célból, hogy az EGNOS-rendszer megfeleljen a vonatkozó ICAO-szabványoknak, és így a vonatkozó megállapodások olyan biztonsági és átjárhatósági szintet biztosítsanak, amely egyenértékű az e rendeletben a tervezésre és a gyártásra vonatkozóan meghatározott követelmények teljeskörű alkalmazásából adódó szinttel. Az együttműködés kiterjed az EUSPA-val a részletes előírások kidolgozása során folytatott konzultációra is. |
| --- | --- |

(10)

Mindkét ügynökségnek együtt kell működnie a célból, hogy az EGNOS-rendszer megfeleljen a vonatkozó ICAO-szabványoknak, és így a vonatkozó megállapodások olyan biztonsági és átjárhatósági szintet biztosítsanak, amely egyenértékű az e rendeletben a tervezésre és a gyártásra vonatkozóan meghatározott követelmények teljeskörű alkalmazásából adódó szinttel. Az együttműködés kiterjed az EUSPA-val a részletes előírások kidolgozása során folytatott konzultációra is.

| (11) | Ez a rendelet kellően figyelembe vette az ATM-főterv tartalmát és az abban foglalt technológiai képességeket. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet kellően figyelembe vette az ATM-főterv tartalmát és az abban foglalt technológiai képességeket.

| (12) | Az Ügynökség az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően kidolgozta és 01/2023 sz. véleményével együtt benyújtotta a Bizottságnak a végrehajtási szabályok tervezetét. |
| --- | --- |

(12)

Az Ügynökség az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően kidolgozta és 01/2023 sz. véleményével együtt benyújtotta a Bizottságnak a végrehajtási szabályok tervezetét.

| (13) | A meglévő erőforrások és szakértelem optimális kihasználása érdekében az Ügynökség az e rendelet szerinti tanúsítási, felügyeleti és végrehajtási feladatainak végzéséhez adminisztratív támogatást kérhet az illetékes nemzeti hatóságoktól. Ez az adminisztratív támogatás nem jelentheti a feladatokkal kapcsolatos hatáskörök vagy felelősségi körök átruházását. |
| --- | --- |

(13)

A meglévő erőforrások és szakértelem optimális kihasználása érdekében az Ügynökség az e rendelet szerinti tanúsítási, felügyeleti és végrehajtási feladatainak végzéséhez adminisztratív támogatást kérhet az illetékes nemzeti hatóságoktól. Ez az adminisztratív támogatás nem jelentheti a feladatokkal kapcsolatos hatáskörök vagy felelősségi körök átruházását.

| (14) | Annak érdekében, hogy az ATM/ANS-berendezéseket tervező vagy gyártó szervezetek bekerüljenek a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági kockázatok kezelésével kapcsolatos követelmények hatálya alá, módosítani kell az (EU) 2023/203 végrehajtási rendeletet. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy az ATM/ANS-berendezéseket tervező vagy gyártó szervezetek bekerüljenek a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági kockázatok kezelésével kapcsolatos követelmények hatálya alá, módosítani kell az (EU) 2023/203 végrehajtási rendeletet.

| (15) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke szerinti tanúsítás vagy 5. cikke szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelményeket és igazgatási eljárásokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „ATM/ANS-berendezés”: az (EU) 2018/1139 rendelet 3. cikkének 6. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerelemek és az említett rendelet 3. cikkének 7. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerek, kivéve a 748/2012/EU bizottsági rendelet (4) hatálya alá tartozó fedélzeti rendszerelemeket; |
| --- | --- |

1.

„ATM/ANS-berendezés”: az (EU) 2018/1139 rendelet 3. cikkének 6. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerelemek és az említett rendelet 3. cikkének 7. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerek, kivéve a 748/2012/EU bizottsági rendelet (4) hatálya alá tartozó fedélzeti rendszerelemeket;

4

| 2. | „ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv”: az Ügynökség által kiadott dokumentum, amely az ATM/ANS-berendezésen végrehajtandó intézkedéseket ír elő az ATM/ANS-szolgáltatók számára az azonosított, biztonságot és/vagy védelmet veszélyeztető állapot felszámolása, valamint az adott ATM/ANS-berendezés teljesítményének és átjárhatóságának helyreállítása érdekében, amennyiben bizonyított, hogy az adott berendezés biztonsága, védelme, teljesítménye vagy átjárhatósága egyébként veszélybe kerülhet; |
| --- | --- |

2.

„ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelv”: az Ügynökség által kiadott dokumentum, amely az ATM/ANS-berendezésen végrehajtandó intézkedéseket ír elő az ATM/ANS-szolgáltatók számára az azonosított, biztonságot és/vagy védelmet veszélyeztető állapot felszámolása, valamint az adott ATM/ANS-berendezés teljesítményének és átjárhatóságának helyreállítása érdekében, amennyiben bizonyított, hogy az adott berendezés biztonsága, védelme, teljesítménye vagy átjárhatósága egyébként veszélybe kerülhet;

3. cikk

Az illetékes hatóságra vonatkozó követelmények

(1)   E rendelet alkalmazásában az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyásának kiadásáért, valamint e szervezetek tekintetében a felügyeleti és végrehajtási feladatokért felelős illetékes hatóság az Ügynökség.

(2)   Az e rendelet hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek hatékony felügyeletének biztosításához szükséges tanúsítási, vizsgálati, ellenőrzési, auditálási és egyéb nyomonkövetési tevékenységek végzése során az Ügynökség teljesíti az I. mellékletben (DPO.AR rész) meghatározott részletes követelményeket. Az Ügynökség az e rendelet szerinti szerepének betöltése során adminisztratív támogatást kérhet az illetékes nemzeti hatóságoktól a tanúsítási, felügyeleti és végrehajtási feladatainak ellátásához.

4. cikk

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek

(1)   Az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke szerinti tanúsítás vagy 5. cikke szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetnek bizonyítania kell, hogy képes ATM/ANS-berendezéseket tervező vagy gyártó szervezetként működni, összhangban a II. melléklettel (DPO.OR rész).

(2)   Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) ATM/ANS-berendezéseinek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezeteket úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek az e rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek, ha igazolják, hogy megfelelnek az (EU) 2021/696 rendeletnek, valamint az EGNOS-ra az említett rendelet értelmében alkalmazandó irányítási, tervezési és minőségi szabványoknak. Ezen szervezeteket az Ügynökségnek nem szükséges jóváhagynia.

Az Európai Unió Űrprogramügynöksége tervező vagy gyártó szervezetként biztosítja, hogy az EGNOS berendezéseinek tervezésében vagy gyártásában részt vevő többi szervezet olyan tervezési és gyártási folyamatokat kövessen, amelyek a II. melléklettel (DPO.OR rész) egyenértékű biztonsági és átjárhatósági szintet eredményeznek.

5. cikk

Az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet (5)
  módosításai

Az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:






  „j) | az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) hatálya alá tartozó ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezetek.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:

„j)

az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) hatálya alá tartozó ATM/ANS-rendszerek és ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezetek.”

*1

(*1)  A Bizottság (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 228., 2023.9. xx., 19. o.)."

*1

| 2. | A 6. cikk (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:






  „h) | a 2. cikk (1) bekezdésének j) pontjában említett szervezetek tekintetében az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes hatóság.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:

„h)

a 2. cikk (1) bekezdésének j) pontjában említett szervezetek tekintetében az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes hatóság.”

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. július 14.) a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek, valamint a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerelemek tanúsítására és a velük kapcsolatos nyilatkozattételre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 69. o.).

3

(4)  A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (2022. október 27.) az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az 1321/2014/EU, a 965/2012/EU, az 1178/2011/EU és az (EU) 2015/340 bizottsági rendelet, továbbá az (EU) 2017/373 és az (EU) 2021/664 bizottsági végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó szervezetek, valamint a 748/2012/EU, az 1321/2014/EU, a 965/2012/EU, az 1178/2011/EU, az (EU) 2015/340 és a 139/2014/EU bizottsági rendelet, továbbá az (EU) 2017/373 és az (EU) 2021/664 bizottsági végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó illetékes hatóságok tekintetében a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági kockázatok kezelésére vonatkozó követelmények tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1178/2011/EU, a 748/2012/EU, a 965/2012/EU, a 139/2014/EU, az 1321/2014/EU és az (EU) 2015/340 bizottsági rendelet, továbbá az (EU) 2017/373 és az (EU) 2021/664 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

AZ ÜGYNÖKSÉGRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

(DPO.AR rész)

A. ALRÉSZ   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK (DPO.AR.A)

DPO.AR.A.001.   Hatály

Ez a melléklet meghatározza a tervező vagy gyártó szervezetek tanúsítási, felügyeleti és végrehajtási feladatai tekintetében az Ügynökség igazgatási és irányítási rendszereire vonatkozó, az Ügynökség feladatainak végzése és kötelezettségeinek teljesítése során felmerülő követelményeket.

DPO.AR.A.010.   Haladéktalan reagálás a repülésbiztonsági, védelmi és átjárhatósági problémákra

| a) | A 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) és az annak alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok sérelme nélkül, az Ügynökség létrehoz egy rendszert a repülésbiztonságra, a védelemre és az átjárhatóságra vonatkozó információk megfelelő gyűjtése, elemzése és terjesztése céljából. |
| --- | --- |

a)

A 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) és az annak alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok sérelme nélkül, az Ügynökség létrehoz egy rendszert a repülésbiztonságra, a védelemre és az átjárhatóságra vonatkozó információk megfelelő gyűjtése, elemzése és terjesztése céljából.

| b) | Az a) pontban említett információk beérkezését követően az Ügynökség megteszi a megfelelő intézkedéseket az azonosított repülésbiztonsági, védelmi vagy átjárhatósági problémák kezelésére, beleértve az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek kiadását az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.030. pontjával összhangban. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban említett információk beérkezését követően az Ügynökség megteszi a megfelelő intézkedéseket az azonosított repülésbiztonsági, védelmi vagy átjárhatósági problémák kezelésére, beleértve az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek kiadását az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.030. pontjával összhangban.

| c) | A b) pont szerinti intézkedésekről azonnal értesítést kell küldeni az érintett szervezetnek, amelynek azokat a DPO.OR.A.035. pontnak megfelelően be kell tartania. Az érintett ATM/ANS-szolgáltatók illetékes hatóságait is értesíteni kell. |
| --- | --- |

c)

A b) pont szerinti intézkedésekről azonnal értesítést kell küldeni az érintett szervezetnek, amelynek azokat a DPO.OR.A.035. pontnak megfelelően be kell tartania. Az érintett ATM/ANS-szolgáltatók illetékes hatóságait is értesíteni kell.

DPO.AR.A.015.   Azonnali reagálás a repülésbiztonságra hatást gyakorló információbiztonsági incidensre vagy sebezhetőségre

| a) | Az Ügynökség létrehoz egy rendszert a szervezetek által jelentett, a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági incidensekkel és sebezhetőségekkel kapcsolatos információk megfelelő szintű gyűjtésére, elemzésére és terjesztésére. Ezt a jelentéstételi rendszerek közötti nagyobb összhang és összeegyeztethetőség érdekében az adott tagállam minden más érintett, információbiztonságért vagy kiberbiztonságért felelős hatóságával egyeztetve kell végrehajtani. |
| --- | --- |

a)

Az Ügynökség létrehoz egy rendszert a szervezetek által jelentett, a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági incidensekkel és sebezhetőségekkel kapcsolatos információk megfelelő szintű gyűjtésére, elemzésére és terjesztésére. Ezt a jelentéstételi rendszerek közötti nagyobb összhang és összeegyeztethetőség érdekében az adott tagállam minden más érintett, információbiztonságért vagy kiberbiztonságért felelős hatóságával egyeztetve kell végrehajtani.

| b) | Az a) pontban említett információk kézhezvétele után az Ügynökségnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket az információbiztonsági incidens vagy sebezhetőség repülésbiztonságra gyakorolt potenciális hatásának elhárítására. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban említett információk kézhezvétele után az Ügynökségnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket az információbiztonsági incidens vagy sebezhetőség repülésbiztonságra gyakorolt potenciális hatásának elhárítására.

| c) | A b) pontnak megfelelően meghozott intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell minden olyan személyt és szervezetet, akinek/amelynek az (EU) 2018/1139/EK rendelet, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok értelmében meg kell felelnie ezen intézkedéseknek. Az Ügynökség értesíti az intézkedésekről az érintett tagállamok illetékes hatóságait is. |
| --- | --- |

c)

A b) pontnak megfelelően meghozott intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell minden olyan személyt és szervezetet, akinek/amelynek az (EU) 2018/1139/EK rendelet, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok értelmében meg kell felelnie ezen intézkedéseknek. Az Ügynökség értesíti az intézkedésekről az érintett tagállamok illetékes hatóságait is.

B. ALRÉSZ   IRÁNYÍTÁS (DPO.AR.B)

DPO.AR.B.001.   Irányítási rendszer

| a) | Az Ügynökség létrehoz és fenntart egy irányítási rendszert, amelynek legalább a következő elemeket kell tartalmaznia:






  1. | a hatóság szervezeti felépítését, valamint az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés elérésére szolgáló hatósági eszközöket és módszereket leíró azon dokumentált irányelvek és eljárások, amelyek szükségesek a tanúsítási, felügyeleti és végrehajtási feladatok ellátásához; az eljárások dokumentumait naprakészen kell tartani, és azok alapvető munkadokumentumként szolgálnak az Ügynökségen belül minden kapcsolódó feladathoz; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség létrehoz és fenntart egy irányítási rendszert, amelynek legalább a következő elemeket kell tartalmaznia:

1.

a hatóság szervezeti felépítését, valamint az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés elérésére szolgáló hatósági eszközöket és módszereket leíró azon dokumentált irányelvek és eljárások, amelyek szükségesek a tanúsítási, felügyeleti és végrehajtási feladatok ellátásához; az eljárások dokumentumait naprakészen kell tartani, és azok alapvető munkadokumentumként szolgálnak az Ügynökségen belül minden kapcsolódó feladathoz;

| 2. | elegendő számú személyzet az Ügynökség feladatainak végrehajtásához és kötelezettségeinek teljesítéséhez; hatályban kell lennie egy olyan rendszernek, amely tervezhetővé teszi a személyzet rendelkezésre állását, biztosítva ezzel minden kapcsolódó feladat megfelelő szintű ellátását; |
| --- | --- |

2.

elegendő számú személyzet az Ügynökség feladatainak végrehajtásához és kötelezettségeinek teljesítéséhez; hatályban kell lennie egy olyan rendszernek, amely tervezhetővé teszi a személyzet rendelkezésre állását, biztosítva ezzel minden kapcsolódó feladat megfelelő szintű ellátását;

| 3. | olyan személyzet, amely képesítéssel rendelkezik a rá ruházott feladatok végrehajtására, rendelkezik a szükséges tudással és tapasztalattal, valamint kezdeti, majd szinten tartó képzésben részesült, ami biztosítja folyamatos alkalmasságát; |
| --- | --- |

3.

olyan személyzet, amely képesítéssel rendelkezik a rá ruházott feladatok végrehajtására, rendelkezik a szükséges tudással és tapasztalattal, valamint kezdeti, majd szinten tartó képzésben részesült, ami biztosítja folyamatos alkalmasságát;

| 4. | megfelelő létesítmények és irodák a kijelölt feladatok ellátásához; |
| --- | --- |

4.

megfelelő létesítmények és irodák a kijelölt feladatok ellátásához;

| 5. | az irányítási rendszer vonatkozó követelményeknek való megfelelését és az eljárások – köztük a létrehozandó belső ellenőrzési folyamat és biztonsági kockázatkezelési eljárás – megfelelőségét figyelemmel kísérő funkció; a megfelelés-ellenőrzési funkció részét kell alkotnia egy visszajelző rendszernek is, amelynek segítségével az ellenőrzések vizsgálati eredményei jelenthetők az Ügynökség felső vezetésének, biztosítva ezzel a szükséges korrekciós intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

5.

az irányítási rendszer vonatkozó követelményeknek való megfelelését és az eljárások – köztük a létrehozandó belső ellenőrzési folyamat és biztonsági kockázatkezelési eljárás – megfelelőségét figyelemmel kísérő funkció; a megfelelés-ellenőrzési funkció részét kell alkotnia egy visszajelző rendszernek is, amelynek segítségével az ellenőrzések vizsgálati eredményei jelenthetők az Ügynökség felső vezetésének, biztosítva ezzel a szükséges korrekciós intézkedések végrehajtását;

| 6. | olyan személy vagy személyek csoportja, aki/amely az Ügynökség felső vezetésének tartozik közvetlen felelősséggel a megfelelést figyelemmel kísérő funkcióért. |
| --- | --- |

6.

olyan személy vagy személyek csoportja, aki/amely az Ügynökség felső vezetésének tartozik közvetlen felelősséggel a megfelelést figyelemmel kísérő funkcióért.

| b) | A felügyeleti rendszeren belüli tevékenységi területeken az Ügynökség kijelöl egy-egy vagy több személyt, aki(k) teljeskörű felelősséggel tartozik (tartoznak) a vonatkozó feladat(ok) irányításáért. |
| --- | --- |

b)

A felügyeleti rendszeren belüli tevékenységi területeken az Ügynökség kijelöl egy-egy vagy több személyt, aki(k) teljeskörű felelősséggel tartozik (tartoznak) a vonatkozó feladat(ok) irányításáért.

| c) | Az Ügynökség eljárásokat dolgoz ki az összes szükséges információnak – többek között az eseményeknek a DPO.OR.A.045. pontban előírt kötelező és önkéntes bejelentésből származó információknak – az (EU) 2017/373 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkében említett bármely más illetékes hatósággal történő kölcsönös cseréjében való részvételre, segítséget nyújtva nekik vagy segítséget kérve tőlük. |
| --- | --- |

c)

Az Ügynökség eljárásokat dolgoz ki az összes szükséges információnak – többek között az eseményeknek a DPO.OR.A.045. pontban előírt kötelező és önkéntes bejelentésből származó információknak – az (EU) 2017/373 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkében említett bármely más illetékes hatósággal történő kölcsönös cseréjében való részvételre, segítséget nyújtva nekik vagy segítséget kérve tőlük.

| d) | Az Ügynökség által létrehozott és fenntartott irányítási rendszernek a repülésbiztonságot esetlegesen befolyásoló információbiztonsági kockázatok megfelelő kezelésének biztosítása érdekében az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet I. mellékletében (IS.AR rész) foglalt rendelkezéseknek is meg kell felelnie. |
| --- | --- |

d)

Az Ügynökség által létrehozott és fenntartott irányítási rendszernek a repülésbiztonságot esetlegesen befolyásoló információbiztonsági kockázatok megfelelő kezelésének biztosítása érdekében az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet I. mellékletében (IS.AR rész) foglalt rendelkezéseknek is meg kell felelnie.

DPO.AR.B.010.   Változások az irányítási rendszerben

| a) | Az Ügynökség fenntart egy olyan hatályos rendszert, amely azonosítja az illetékes hatóságnak az (EU) 2018/1139 rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok szerinti feladatok végrehajtásával és kötelességek teljesítésével kapcsolatos képességeit érintő változásokat. Ennek a rendszernek lehetővé kell tennie, hogy az Ügynökség megfelelő intézkedéseket hozhasson annak biztosítására, hogy a felügyeleti rendszer a kívánalmaknak megfelelő és hatékony maradjon. |
| --- | --- |

a)

Az Ügynökség fenntart egy olyan hatályos rendszert, amely azonosítja az illetékes hatóságnak az (EU) 2018/1139 rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok szerinti feladatok végrehajtásával és kötelességek teljesítésével kapcsolatos képességeit érintő változásokat. Ennek a rendszernek lehetővé kell tennie, hogy az Ügynökség megfelelő intézkedéseket hozhasson annak biztosítására, hogy a felügyeleti rendszer a kívánalmaknak megfelelő és hatékony maradjon.

| b) | Az Ügynökség naprakészen tartja felügyeleti rendszerét, hogy az időszerűen tükrözze az (EU) 2018/1139 rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok változásait, és ezáltal biztosítani tudja felügyeleti rendszerének hatékony végrehajtását. |
| --- | --- |

b)

Az Ügynökség naprakészen tartja felügyeleti rendszerét, hogy az időszerűen tükrözze az (EU) 2018/1139 rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok változásait, és ezáltal biztosítani tudja felügyeleti rendszerének hatékony végrehajtását.

DPO.AR.B.015.   Nyilvántartás

| a) | Az Ügynökség kialakít és fenntart egy nyilvántartási rendszert, amely lehetővé teszi az alábbiak megfelelő tárolását, hozzáférhetőségét és megbízható nyomon követhetőségét:






  1. | a felügyeleti rendszer dokumentált irányelvei és eljárásai; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség kialakít és fenntart egy nyilvántartási rendszert, amely lehetővé teszi az alábbiak megfelelő tárolását, hozzáférhetőségét és megbízható nyomon követhetőségét:

1.

a felügyeleti rendszer dokumentált irányelvei és eljárásai;

| 2. | a személyzet DPO.AR.B.001. a) 3. pontban előírt képzése, minősítései és engedélye; |
| --- | --- |

2.

a személyzet DPO.AR.B.001. a) 3. pontban előírt képzése, minősítései és engedélye;

| 3. | az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.020. pontjában előírt elemeket érintő feladatok kiosztása, valamint a kiosztott feladatok részletei; |
| --- | --- |

3.

az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.020. pontjában előírt elemeket érintő feladatok kiosztása, valamint a kiosztott feladatok részletei;

| 4. | az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetekre vonatkozó jóváhagyási eljárás, a tanúsítási eljárás, az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatok nyilvántartásba vétele és a folyamatos felügyelet, beleértve a következőket:






  i. | a jóváhagyások kiadása iránti kérelmek; |
| --- | --- | --- |

4.

az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetekre vonatkozó jóváhagyási eljárás, a tanúsítási eljárás, az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatok nyilvántartásba vétele és a folyamatos felügyelet, beleértve a következőket:

i.

a jóváhagyások kiadása iránti kérelmek;

| ii. | az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek számára kiadott jóváhagyások a kapcsolódó jogosultságokkal és módosításokkal; |
| --- | --- |

ii.

az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek számára kiadott jóváhagyások a kapcsolódó jogosultságokkal és módosításokkal;

| iii. | az ATM/ANS-berendezésekre kiadott tanúsítványok az Ügynökség által kiadott módosításokkal; |
| --- | --- |

iii.

az ATM/ANS-berendezésekre kiadott tanúsítványok az Ügynökség által kiadott módosításokkal;

| iv. | az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó, az Ügynökség által nyilvántartásba vett valamennyi érvényes tervezési megfelelőségi nyilatkozat; |
| --- | --- |

iv.

az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó, az Ügynökség által nyilvántartásba vett valamennyi érvényes tervezési megfelelőségi nyilatkozat;

| v. | az Ügynökség folyamatos felügyeleti programja, beleértve az összes értékelési, ellenőrzési és vizsgálati bejegyzést; |
| --- | --- |

v.

az Ügynökség folyamatos felügyeleti programja, beleértve az összes értékelési, ellenőrzési és vizsgálati bejegyzést;

| vi. | a felügyeleti program másolata az esedékes, illetve már elvégzett ellenőrzések felsorolásával; |
| --- | --- |

vi.

a felügyeleti program másolata az esedékes, illetve már elvégzett ellenőrzések felsorolásával;

| vii. | valamennyi hivatalos levélváltás másolata; |
| --- | --- |

vii.

valamennyi hivatalos levélváltás másolata;

| viii. | valamely bizonyítvány kiállítására vagy meghosszabbítására, illetve valamely nyilatkozat érvényességének meghosszabbítására vonatkozó ajánlások, a vizsgálati eredmények és a szervezetek által ezek nyomán tett intézkedések részletei, beleértve az egyes tételek lezárásának időpontját, a végrehajtási intézkedéseket és az észrevételeket; |
| --- | --- |

viii.

valamely bizonyítvány kiállítására vagy meghosszabbítására, illetve valamely nyilatkozat érvényességének meghosszabbítására vonatkozó ajánlások, a vizsgálati eredmények és a szervezetek által ezek nyomán tett intézkedések részletei, beleértve az egyes tételek lezárásának időpontját, a végrehajtási intézkedéseket és az észrevételeket;

| ix. | minden értékelési, ellenőrzési vagy vizsgálati jelentés; |
| --- | --- |

ix.

minden értékelési, ellenőrzési vagy vizsgálati jelentés;

| x. | az összes szervezeti kézikönyv, eljárás, folyamat vagy útmutató a módosításokkal; |
| --- | --- |

x.

az összes szervezeti kézikönyv, eljárás, folyamat vagy útmutató a módosításokkal;

| xi. | az Ügynökség által jóváhagyott bármely egyéb dokumentum másolata; |
| --- | --- |

xi.

az Ügynökség által jóváhagyott bármely egyéb dokumentum másolata;

| 5. | az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek által javasolt alternatív megfelelési módok bejelentése és értékelése, valamint ezen alternatív megfelelési módok elemzése; |
| --- | --- |

5.

az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek által javasolt alternatív megfelelési módok bejelentése és értékelése, valamint ezen alternatív megfelelési módok elemzése;

| 6. | repülésbiztonsági információk, az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek és az azok nyomán hozott intézkedések; |
| --- | --- |

6.

repülésbiztonsági információk, az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek és az azok nyomán hozott intézkedések;

| 7. | az (EU) 2018/1139 rendelet 76. cikkének (4) bekezdése szerinti rugalmassági előírások alkalmazása. |
| --- | --- |

7.

az (EU) 2018/1139 rendelet 76. cikkének (4) bekezdése szerinti rugalmassági előírások alkalmazása.

| b) | Az Ügynökség jegyzéket vezet az általa kibocsátott valamennyi tanúsításról és az általa nyilvántartásba vett nyilatkozatokról. |
| --- | --- |

b)

Az Ügynökség jegyzéket vezet az általa kibocsátott valamennyi tanúsításról és az általa nyilvántartásba vett nyilatkozatokról.

| c) | Az a) és b) pontban említett nyilvántartásokat olyan módon kell tárolni, amely biztosítja a sérülés, megváltoztatás és lopás elleni védelmüket, és a jóváhagyások és tanúsítványok érvényességének megszűnését vagy a nyilatkozatok visszavonását követően a vonatkozó adatvédelmi törvények értelmében legalább öt évig meg kell őrizni őket. |
| --- | --- |

c)

Az a) és b) pontban említett nyilvántartásokat olyan módon kell tárolni, amely biztosítja a sérülés, megváltoztatás és lopás elleni védelmüket, és a jóváhagyások és tanúsítványok érvényességének megszűnését vagy a nyilatkozatok visszavonását követően a vonatkozó adatvédelmi törvények értelmében legalább öt évig meg kell őrizni őket.

C. ALRÉSZ   TANÚSÍTÁS, FELÜGYELET ÉS VÉGREHAJTÁS (DPO.AR.C)

DPO.AR.C.001.   Jóváhagyás kiadása az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek részére

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet jóváhagyása iránti kérelem beérkezését követően az Ügynökség ellenőrzi, hogy a szervezet megfelel-e az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet II. és III. mellékletében, valamint az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet jóváhagyása iránti kérelem beérkezését követően az Ügynökség ellenőrzi, hogy a szervezet megfelel-e az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet II. és III. mellékletében, valamint az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek.

| b) | Az Ügynökség a jóváhagyás kiadása előtt előírhatja az általa szükségesnek ítélt ellenőrzéseket, vizsgálatokat vagy értékeléseket, valamint bekérheti az e melléklet 1. függelékében meghatározott valamennyi releváns információt. |
| --- | --- |

b)

Az Ügynökség a jóváhagyás kiadása előtt előírhatja az általa szükségesnek ítélt ellenőrzéseket, vizsgálatokat vagy értékeléseket, valamint bekérheti az e melléklet 1. függelékében meghatározott valamennyi releváns információt.

| c) | A jóváhagyást korlátlan időtartamra kell kiadni. Az azon tevékenységekhez kapcsolódó jogosultságokat, amelyekre a szervezet jóváhagyást kap, a jóváhagyáshoz csatolt feltételekben kell meghatározni.






  1. | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő szervezetek tekintetében a feltételeknek meg kell határozniuk a tervezési munka típusát és azon ATM/ANS-berendezések kategóriáit, amelyekre nézve a szervezet jóváhagyással rendelkezik, valamint azokat a jogosultságokat, amelyek gyakorlására a szervezet jóváhagyást kap. |
| --- | --- | --- |

c)

A jóváhagyást korlátlan időtartamra kell kiadni. Az azon tevékenységekhez kapcsolódó jogosultságokat, amelyekre a szervezet jóváhagyást kap, a jóváhagyáshoz csatolt feltételekben kell meghatározni.

1.

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő szervezetek tekintetében a feltételeknek meg kell határozniuk a tervezési munka típusát és azon ATM/ANS-berendezések kategóriáit, amelyekre nézve a szervezet jóváhagyással rendelkezik, valamint azokat a jogosultságokat, amelyek gyakorlására a szervezet jóváhagyást kap.

| 2. | Az ATM/ANS-berendezések gyártásában részt vevő szervezetek tekintetében a feltételeknek meg kell határozniuk a munkaterületet, és azon ATM/ANS-berendezéseket vagy azok kategóriáit, illetve mindkettőt, amelyekre nézve a jóváhagyás birtokosa a jogosultságokat gyakorolhatja. |
| --- | --- |

2.

Az ATM/ANS-berendezések gyártásában részt vevő szervezetek tekintetében a feltételeknek meg kell határozniuk a munkaterületet, és azon ATM/ANS-berendezéseket vagy azok kategóriáit, illetve mindkettőt, amelyekre nézve a jóváhagyás birtokosa a jogosultságokat gyakorolhatja.

| d) | A jóváhagyás nem adható ki, ha van olyan, a DPO.AR.C.015. pontban említett 1. szintű megállapítás, amely továbbra is nyitott. Rendkívüli körülmények esetén az 1. szintű megállapításoktól eltérő megállapítás(oka)t a szervezet szükség szerint értékeli és mérsékli, az Ügynökség pedig a jóváhagyás kiadása előtt a megállapítás(ok) lezárása érdekében korrekciós intézkedési tervet hagy jóvá. |
| --- | --- |

d)

A jóváhagyás nem adható ki, ha van olyan, a DPO.AR.C.015. pontban említett 1. szintű megállapítás, amely továbbra is nyitott. Rendkívüli körülmények esetén az 1. szintű megállapításoktól eltérő megállapítás(oka)t a szervezet szükség szerint értékeli és mérsékli, az Ügynökség pedig a jóváhagyás kiadása előtt a megállapítás(ok) lezárása érdekében korrekciós intézkedési tervet hagy jóvá.

| e) | A jóváhagyás és az arra vonatkozó feltételek valamennyi módosítását az Ügynökség hagyja jóvá. |
| --- | --- |

e)

A jóváhagyás és az arra vonatkozó feltételek valamennyi módosítását az Ügynökség hagyja jóvá.

DPO.AR.C.005.   Felügyeleti program

| a) | Az Ügynökség az általa felügyelt szervezetek egyéni sajátosságait, tevékenységük komplexitását, a korábbi tanúsítások vagy felügyeleti tevékenységek eredményeit figyelembe véve létrehoz és évente aktualizál egy felügyeleti programot, amelynek a kapcsolódó kockázatok felmérésén kell alapulnia. A felügyeleti programnak ellenőrzéseket kell magába foglalnia, amelyek:






  1. | kiterjednek valamennyi, potenciális aggályokat felvető területre, elsősorban azokra a területekre, amelyeken előzetesen problémákat állapítottak meg; |
| --- | --- | --- |

a)

Az Ügynökség az általa felügyelt szervezetek egyéni sajátosságait, tevékenységük komplexitását, a korábbi tanúsítások vagy felügyeleti tevékenységek eredményeit figyelembe véve létrehoz és évente aktualizál egy felügyeleti programot, amelynek a kapcsolódó kockázatok felmérésén kell alapulnia. A felügyeleti programnak ellenőrzéseket kell magába foglalnia, amelyek:

1.

kiterjednek valamennyi, potenciális aggályokat felvető területre, elsősorban azokra a területekre, amelyeken előzetesen problémákat állapítottak meg;

| 2. | kiterjednek az Ügynökség felügyelete alá tartozó valamennyi szervezetre, tanúsítványra és nyilatkozatra; |
| --- | --- |

2.

kiterjednek az Ügynökség felügyelete alá tartozó valamennyi szervezetre, tanúsítványra és nyilatkozatra;

| 3. | kiterjednek a szervezetek által a személyzetük kompetenciájának biztosítása érdekében alkalmazott eszközökre; |
| --- | --- |

3.

kiterjednek a szervezetek által a személyzetük kompetenciájának biztosítása érdekében alkalmazott eszközökre;

| 4. | biztosítják, hogy az ellenőrzéseket a szervezetek tevékenységéből eredő kockázat szintjével arányos módon hajtsák végre; |
| --- | --- |

4.

biztosítják, hogy az ellenőrzéseket a szervezetek tevékenységéből eredő kockázat szintjével arányos módon hajtsák végre;

| 5. | gondoskodnak arról, hogy az Ügynökség által felügyelt szervezetek esetében az ellenőrzés-tervezési ciklusok ne legyenek 24 hónapnál hosszabbak.
  Az ellenőrzés-tervezési ciklus rövidíthető, ha bizonyíték van arra, hogy a szervezetnek visszaesett a teljesítménye a repülésbiztonság terén.
  Az ellenőrzés-tervezési ciklus meghosszabbítható legfeljebb 36 hónapra, ha az Ügynökség arra a megállapításra jutott, hogy az elmúlt 24 hónapban:






  i. | a szervezet folyamatosan bizonyította a DPO.OR.B.005. pont szerinti változáskezelési követelményeknek való megfelelést; |
| --- | --- | --- |

5.

gondoskodnak arról, hogy az Ügynökség által felügyelt szervezetek esetében az ellenőrzés-tervezési ciklusok ne legyenek 24 hónapnál hosszabbak.

Az ellenőrzés-tervezési ciklus rövidíthető, ha bizonyíték van arra, hogy a szervezetnek visszaesett a teljesítménye a repülésbiztonság terén.

Az ellenőrzés-tervezési ciklus meghosszabbítható legfeljebb 36 hónapra, ha az Ügynökség arra a megállapításra jutott, hogy az elmúlt 24 hónapban:

i.

a szervezet folyamatosan bizonyította a DPO.OR.B.005. pont szerinti változáskezelési követelményeknek való megfelelést;

| ii. | nem történt a DPO.AR.C.015. pont szerinti 1. szintű megállapítás; |
| --- | --- |

ii.

nem történt a DPO.AR.C.015. pont szerinti 1. szintű megállapítás;

| iii. | a DPO.AR.C.015. pontban említett valamennyi korrekciós intézkedést az Ügynökség által a DPO.AR.C.015. pontban meghatározott vagy meghosszabbított határidőn belül végrehajtották. |
| --- | --- |

iii.

a DPO.AR.C.015. pontban említett valamennyi korrekciós intézkedést az Ügynökség által a DPO.AR.C.015. pontban meghatározott vagy meghosszabbított határidőn belül végrehajtották.

Amennyiben az i., ii. és iii. ponton túlmenően a szervezet az Ügynökség által jóváhagyott hatékony és folyamatos jelentéstételi rendszert alakított ki, amely révén jelentést tesz az Ügynökség felé a jogszabályi rendelkezések tiszteletben tartásáról, az ellenőrzés-tervezési ciklus legfeljebb 48 hónapra meghosszabbítható;

| 6. | biztosítják a DPO.AR.C.015. pontban említett korrekciós intézkedések végrehajtásának nyomon követését; |
| --- | --- |

6.

biztosítják a DPO.AR.C.015. pontban említett korrekciós intézkedések végrehajtásának nyomon követését;

| 7. | az érintett szervezetekkel folytatott egyeztetés, majd az ezt követő értesítés hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

7.

az érintett szervezetekkel folytatott egyeztetés, majd az ezt követő értesítés hatálya alá tartoznak;

| 8. | jelzik, hogy szükség esetén milyen gyakorisággal kell vizsgálatokat betervezni a különféle helyszíneken. |
| --- | --- |

8.

jelzik, hogy szükség esetén milyen gyakorisággal kell vizsgálatokat betervezni a különféle helyszíneken.

| b) | Az Ügynökség dönthet úgy, hogy módosítja az előzetesen megtervezett ellenőrzések célkitűzéseit és hatókörét, és amennyiben szükséges, határozhat a dokumentumok felülvizsgálatáról és további ellenőrzésekről is. |
| --- | --- |

b)

Az Ügynökség dönthet úgy, hogy módosítja az előzetesen megtervezett ellenőrzések célkitűzéseit és hatókörét, és amennyiben szükséges, határozhat a dokumentumok felülvizsgálatáról és további ellenőrzésekről is.

| c) | Az Ügynökség döntést hoz arról, hogy meghatározott időn belül mely intézkedéseket, elemeket, fizikai helyszíneket és tevékenységeket kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

c)

Az Ügynökség döntést hoz arról, hogy meghatározott időn belül mely intézkedéseket, elemeket, fizikai helyszíneket és tevékenységeket kell ellenőrizni.

| d) | Az ellenőrzés DPO.AR.C.015. pont szerint tett megfigyeléseit és megállapításait dokumentálni kell. |
| --- | --- |

d)

Az ellenőrzés DPO.AR.C.015. pont szerint tett megfigyeléseit és megállapításait dokumentálni kell.

| e) | A megállapításokat bizonyítékkal kell alátámasztani, és azon alkalmazandó követelményeknek, valamint végrehajtási rendelkezéseknek a szempontjából kell meghatározni, amelyek alapján az ellenőrzést végezték. |
| --- | --- |

e)

A megállapításokat bizonyítékkal kell alátámasztani, és azon alkalmazandó követelményeknek, valamint végrehajtási rendelkezéseknek a szempontjából kell meghatározni, amelyek alapján az ellenőrzést végezték.

| f) | Ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely tartalmazza a megállapítások és észrevételek részleteit, és azt közölni kell az érintett szervezettel. |
| --- | --- |

f)

Ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely tartalmazza a megállapítások és észrevételek részleteit, és azt közölni kell az érintett szervezettel.

DPO.AR.C.010.   Az információbiztonsági irányítási rendszer változásai

| a) | Az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet II. mellékletének (IS.I.OR rész) IS.I.OR.255. a) pontja szerint kezelt és az Ügynökségnek bejelentett változtatások esetében az Ügynökségnek az e melléklet DPO.AR.C.005. pontjában meghatározott elvekkel összhangban ki kell terjesztenie a folyamatos felügyeleti programját a szóban forgó változtatások felülvizsgálatára. Amennyiben meg nem felelést állapít meg, az Ügynökség értesíti erről a szervezetet, további változtatásokat kér, és az e melléklet DPO.AR.C.015. pontja szerint jár el. |
| --- | --- |

a)

Az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet II. mellékletének (IS.I.OR rész) IS.I.OR.255. a) pontja szerint kezelt és az Ügynökségnek bejelentett változtatások esetében az Ügynökségnek az e melléklet DPO.AR.C.005. pontjában meghatározott elvekkel összhangban ki kell terjesztenie a folyamatos felügyeleti programját a szóban forgó változtatások felülvizsgálatára. Amennyiben meg nem felelést állapít meg, az Ügynökség értesíti erről a szervezetet, további változtatásokat kér, és az e melléklet DPO.AR.C.015. pontja szerint jár el.

| b) | Az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet II. mellékletének (IS.I.OR. rész) IS.I.OR.255. b) pontja szerint jóváhagyás iránti kérelmet igénylő egyéb változtatások esetében:






  1. | a változtatásra vonatkozó kérelem kézhezvételekor az Ügynökség a jóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy az adott szervezet teljesíti-e a vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- | --- |

b)

Az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet II. mellékletének (IS.I.OR. rész) IS.I.OR.255. b) pontja szerint jóváhagyás iránti kérelmet igénylő egyéb változtatások esetében:

1.

a változtatásra vonatkozó kérelem kézhezvételekor az Ügynökség a jóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy az adott szervezet teljesíti-e a vonatkozó követelményeket;

| 2. | az Ügynökség meghatározza, hogy a szervezet milyen feltételek mellett működhet a változtatás végrehajtásának ideje alatt; |
| --- | --- |

2.

az Ügynökség meghatározza, hogy a szervezet milyen feltételek mellett működhet a változtatás végrehajtásának ideje alatt;

| 3. | miután meggyőződött arról, hogy a szervezet teljesíti a vonatkozó követelményeket, az Ügynökség jóváhagyja a változtatást. |
| --- | --- |

3.

miután meggyőződött arról, hogy a szervezet teljesíti a vonatkozó követelményeket, az Ügynökség jóváhagyja a változtatást.

DPO.AR.C.015.   Megállapítások, korrekciós intézkedések és végrehajtási intézkedések

| a) | Amennyiben az Ügynökség a vizsgálat vagy felügyelet során vagy bármely más módon meg nem felelést tár fel az e rendeletben előírt valamely eljárásnak vagy kézikönyvnek, vagy az e rendelettel összhangban kiállított tanúsítványnak vagy nyilatkozatnak az e rendelet szerint alkalmazandó követelményei tekintetében, az (EU) 2018/1139 rendeletben előírt bármely további intézkedés sérelme nélkül megállapítást tesz. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben az Ügynökség a vizsgálat vagy felügyelet során vagy bármely más módon meg nem felelést tár fel az e rendeletben előírt valamely eljárásnak vagy kézikönyvnek, vagy az e rendelettel összhangban kiállított tanúsítványnak vagy nyilatkozatnak az e rendelet szerint alkalmazandó követelményei tekintetében, az (EU) 2018/1139 rendeletben előírt bármely további intézkedés sérelme nélkül megállapítást tesz.

| b) | Az Ügynökség fenntart egy rendszert, amely:






  1. | a megállapításokat repülésbiztonsági jelentőségük szempontjából elemzi; |
| --- | --- | --- |

b)

Az Ügynökség fenntart egy rendszert, amely:

1.

a megállapításokat repülésbiztonsági jelentőségük szempontjából elemzi;

| 2. | meghatározza a megfelelő végrehajtási intézkedéseket, beleértve a jóváhagyások és tanúsítványok felfüggesztését vagy visszavonását is; |
| --- | --- |

2.

meghatározza a megfelelő végrehajtási intézkedéseket, beleértve a jóváhagyások és tanúsítványok felfüggesztését vagy visszavonását is;

| 3. | irányelveket bocsát ki a szervezet meg nem felelése által jelentett kockázat alapján. |
| --- | --- |

3.

irányelveket bocsát ki a szervezet meg nem felelése által jelentett kockázat alapján.

| c) | Az Ügynökség 1. szintű megállapítást tesz, ha az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. pontja szerinti ATM/ANS tanúsítási alap tekintetében bármely olyan jelentős meg nem felelést tár fel, amely ellenőrizetlen meg nem felelést és potenciálisan nem kívánt helyzetet eredményezhet.
  1. szintű megállapítás kerül kiadásra többek között az alábbi esetekben:






  1. | olyan működési eljárásokat léptettek életbe, amelyek jelentős kockázatot jelentenek a szervezet tevékenységeire nézve; |
| --- | --- | --- |

c)

Az Ügynökség 1. szintű megállapítást tesz, ha az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. pontja szerinti ATM/ANS tanúsítási alap tekintetében bármely olyan jelentős meg nem felelést tár fel, amely ellenőrizetlen meg nem felelést és potenciálisan nem kívánt helyzetet eredményezhet.

1. szintű megállapítás kerül kiadásra többek között az alábbi esetekben:

1.

olyan működési eljárásokat léptettek életbe, amelyek jelentős kockázatot jelentenek a szervezet tevékenységeire nézve;

| 2. | a szervezet jóváhagyásának megszerzése vagy a jóváhagyás érvényességének fenntartása hamis okmányok benyújtásával történt; |
| --- | --- |

2.

a szervezet jóváhagyásának megszerzése vagy a jóváhagyás érvényességének fenntartása hamis okmányok benyújtásával történt;

| 3. | bizonyíték van arra, hogy a szervezet jóváhagyását törvénysértő tevékenységre vagy csalásra használják; |
| --- | --- |

3.

bizonyíték van arra, hogy a szervezet jóváhagyását törvénysértő tevékenységre vagy csalásra használják;

| 4. | nincs felelős vezető. |
| --- | --- |

4.

nincs felelős vezető.

| d) | Az Ügynökség 2. szintű megállapítást tesz, ha meg nem felelést tár fel az alábbiak bármelyikének tekintetében:






  i. | az (EU) 2018/1139 rendelet alkalmazandó követelményei; |
| --- | --- | --- |

d)

Az Ügynökség 2. szintű megállapítást tesz, ha meg nem felelést tár fel az alábbiak bármelyikének tekintetében:

i.

az (EU) 2018/1139 rendelet alkalmazandó követelményei;

| ii. | az (EU) 2018/1139 rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2018/1139 rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok;

| iii. | az (EU) 2018/1139 rendelet által előírt eljárások és kézikönyvek; |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2018/1139 rendelet által előírt eljárások és kézikönyvek;

| iv. | az (EU) 2018/1139 rendelettel összhangban kiadott jóváhagyás, |
| --- | --- |

iv.

az (EU) 2018/1139 rendelettel összhangban kiadott jóváhagyás,

amennyiben a meg nem felelés nem minősül 1. szintű megállapításnak.

| e) | Amennyiben megállapítást tett, az Ügynökség – az (EU) 2018/1139 rendeletben és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban előírt más intézkedések sérelme nélkül – írásban tájékoztatja az érintett szervezetet a megállapításról, és előírja számára, hogy hozzon korrekciós intézkedéseket az azonosított meg nem felelés(ek) kezelésére.






  1. | Az 1. szintű megállapítások esetében az Ügynökség haladéktalanul meghozza a megfelelő végrehajtási intézkedéseket, és adott esetben részben vagy egészben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a jóváhagyást mindaddig, amíg a szervezet nem hoz sikeres korrekciós intézkedéseket. |
| --- | --- | --- |

e)

Amennyiben megállapítást tett, az Ügynökség – az (EU) 2018/1139 rendeletben és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban előírt más intézkedések sérelme nélkül – írásban tájékoztatja az érintett szervezetet a megállapításról, és előírja számára, hogy hozzon korrekciós intézkedéseket az azonosított meg nem felelés(ek) kezelésére.

1.

Az 1. szintű megállapítások esetében az Ügynökség haladéktalanul meghozza a megfelelő végrehajtási intézkedéseket, és adott esetben részben vagy egészben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a jóváhagyást mindaddig, amíg a szervezet nem hoz sikeres korrekciós intézkedéseket.

| 2. | 2. szintű megállapítás esetén az Ügynökség:






  i. | cselekvési terv részét alkotó, a megállapítás jellegének megfelelő végrehajtási időszakot biztosít a szervezet részére a korrekciós intézkedés meghozatalához; |
| --- | --- | --- |

2.

2. szintű megállapítás esetén az Ügynökség:

i.

cselekvési terv részét alkotó, a megállapítás jellegének megfelelő végrehajtási időszakot biztosít a szervezet részére a korrekciós intézkedés meghozatalához;

| ii. | értékeli a szervezet által javasolt kiigazító intézkedési és végrehajtási tervet, és ha az értékelés eredménye az, hogy azok elegendőek a meg nem felelés(ek) kiküszöbölésére, elfogadja a terveket. |
| --- | --- |

ii.

értékeli a szervezet által javasolt kiigazító intézkedési és végrehajtási tervet, és ha az értékelés eredménye az, hogy azok elegendőek a meg nem felelés(ek) kiküszöbölésére, elfogadja a terveket.

| 3. | 2. szintű megállapítások esetében, ha a szervezet elmulaszt a megállapítások fényében elfogadható korrekciós intézkedési tervet előterjeszteni az Ügynökség számára, vagy ha az Ügynökség által elfogadott vagy kiterjesztett időszakon belül elmulasztja elvégezni a korrekciós intézkedést, a megállapítás 1. szintű megállapítássá minősíthető át, és meg kell hozni az e) 1. pont szerinti intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

2. szintű megállapítások esetében, ha a szervezet elmulaszt a megállapítások fényében elfogadható korrekciós intézkedési tervet előterjeszteni az Ügynökség számára, vagy ha az Ügynökség által elfogadott vagy kiterjesztett időszakon belül elmulasztja elvégezni a korrekciós intézkedést, a megállapítás 1. szintű megállapítássá minősíthető át, és meg kell hozni az e) 1. pont szerinti intézkedéseket.

| f) | Azokban az esetekben, amelyek nem igényelnek 1. vagy 2. szintű megállapítást, az Ügynökség észrevételeket tesz. |
| --- | --- |

f)

Azokban az esetekben, amelyek nem igényelnek 1. vagy 2. szintű megállapítást, az Ügynökség észrevételeket tesz.

| g) | Az Ügynökség:






  1. | felfüggeszti a tanúsítványt, ha úgy ítéli meg, hogy észszerű indokok alapján feltételezhető, hogy az ATM/ANS-berendezés biztonságát, védelmét, teljesítményét vagy átjárhatóságát fenyegető hiteles veszély megelőzése érdekében szükség van ilyen intézkedésre; |
| --- | --- | --- |

g)

Az Ügynökség:

1.

felfüggeszti a tanúsítványt, ha úgy ítéli meg, hogy észszerű indokok alapján feltételezhető, hogy az ATM/ANS-berendezés biztonságát, védelmét, teljesítményét vagy átjárhatóságát fenyegető hiteles veszély megelőzése érdekében szükség van ilyen intézkedésre;

| 2. | ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvet bocsát ki az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.030. pontjában előírt feltételek mellett; |
| --- | --- |

2.

ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvet bocsát ki az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.030. pontjában előírt feltételek mellett;

| 3. | felfüggeszti, visszavonja vagy korlátozza a tanúsítványt, ha a c) ponttal összhangban szükség van ilyen intézkedésre; |
| --- | --- |

3.

felfüggeszti, visszavonja vagy korlátozza a tanúsítványt, ha a c) ponttal összhangban szükség van ilyen intézkedésre;

| 4. | meghozza a szükséges azonnali és megfelelő intézkedéseket a szervezet, illetve a természetes vagy jogi személy tevékenységeinek korlátozása vagy betiltása érdekében, ha úgy ítéli meg, hogy észszerű indokok alapján feltételezhető, hogy az ATM/ANS-berendezést fenyegető hiteles veszély megelőzése érdekében szükség van ilyen intézkedésre; |
| --- | --- |

4.

meghozza a szükséges azonnali és megfelelő intézkedéseket a szervezet, illetve a természetes vagy jogi személy tevékenységeinek korlátozása vagy betiltása érdekében, ha úgy ítéli meg, hogy észszerű indokok alapján feltételezhető, hogy az ATM/ANS-berendezést fenyegető hiteles veszély megelőzése érdekében szükség van ilyen intézkedésre;

| 5. | a tervezési megfelelőségi nyilatkozatot csak azt követően jegyzi be, hogy az eredeti felügyeleti vizsgálat valamennyi megállapítása orvosolva lett; |
| --- | --- |

5.

a tervezési megfelelőségi nyilatkozatot csak azt követően jegyzi be, hogy az eredeti felügyeleti vizsgálat valamennyi megállapítása orvosolva lett;

| 6. | ideiglenesen vagy állandó jelleggel törli a nyilvántartásból a tervezési megfelelőségi nyilatkozatot, ha úgy ítéli meg, hogy észszerű indokok alapján feltételezhető, hogy az ATM/ANS-berendezés biztonságát, védelmét, teljesítményét vagy átjárhatóságát fenyegető hiteles veszély megelőzése érdekében szükség van ilyen intézkedésre; |
| --- | --- |

6.

ideiglenesen vagy állandó jelleggel törli a nyilvántartásból a tervezési megfelelőségi nyilatkozatot, ha úgy ítéli meg, hogy észszerű indokok alapján feltételezhető, hogy az ATM/ANS-berendezés biztonságát, védelmét, teljesítményét vagy átjárhatóságát fenyegető hiteles veszély megelőzése érdekében szükség van ilyen intézkedésre;

| 7. | további végrehajtási intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. és – adott esetben – VII. mellékletében, valamint az e mellékletben foglalt alapvető követelményeknek való esetleges meg nem feleléseket orvosolják, és – amennyiben szükséges – enyhítsék azok következményeit. |
| --- | --- |

7.

további végrehajtási intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. és – adott esetben – VII. mellékletében, valamint az e mellékletben foglalt alapvető követelményeknek való esetleges meg nem feleléseket orvosolják, és – amennyiben szükséges – enyhítsék azok következményeit.

| h) | Amikor a g) ponttal összhangban végrehajtási intézkedéseket hoz, az Ügynökség értesíti azokról a címzettet, indokolást ad, és tájékoztatja a címzettet fellebbezési jogáról. |
| --- | --- |

h)

Amikor a g) ponttal összhangban végrehajtási intézkedéseket hoz, az Ügynökség értesíti azokról a címzettet, indokolást ad, és tájékoztatja a címzettet fellebbezési jogáról.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.).

(2)  A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 62., 2017.3.8., 1. o.).

---

1. függelék

AZ ATM/ANS-BERENDEZÉS TERVEZÉSÉBEN VAGY GYÁRTÁSÁBAN RÉSZT VEVŐ SZERVEZETEK RÉSZÉRE KIADOTT JÓVÁHAGYÁSBAN SZEREPLŐ SPECIFIKÁCIÓK

A jóváhagyásban fel kell tüntetni:

| a) | a jóváhagyást kiadó illetékes hatóságként az Ügynökséget; |
| --- | --- |

a)

a jóváhagyást kiadó illetékes hatóságként az Ügynökséget;

| b) | a kérelmező nevét és teljes címét; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező nevét és teljes címét;

| c) | a kérelmező munkaterületét; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező munkaterületét;

| d) | a tevékenységek végzésének helyét; |
| --- | --- |

d)

a tevékenységek végzésének helyét;

| e) | azon kapcsolódó jogosultságokat, amelyekre a kérelmező jóváhagyást kapott; |
| --- | --- |

e)

azon kapcsolódó jogosultságokat, amelyekre a kérelmező jóváhagyást kapott;

| f) | nyilatkozatot a kérelmező alkalmasságáról és megfeleléséről az alkalmazandó követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

f)

nyilatkozatot a kérelmező alkalmasságáról és megfeleléséről az alkalmazandó követelmények tekintetében;

| g) | a jóváhagyás kiállítási dátumát és érvényességi idejét; |
| --- | --- |

g)

a jóváhagyás kiállítási dátumát és érvényességi idejét;

| h) | a hozzá kapcsolódó további feltételeket vagy korlátozásokat. |
| --- | --- |

h)

a hozzá kapcsolódó további feltételeket vagy korlátozásokat.

---

II. MELLÉKLET

AZ ATM/ANS-BERENDEZÉS TERVEZÉSÉBEN VAGY GYÁRTÁSÁBAN RÉSZT VEVŐ SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

(DPO.OR rész)

A. ALRÉSZ   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK (DPO.OR.A)

DPO.OR.A.001.   Hatály

Ez a melléklet meghatározza az ATM/ANS-berendezéseket tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyás kérelmezőjének és birtokosának jogaira és kötelezettségeire vonatkozó közös követelményeket.

DPO.OR.A.005.   Jogosultság

Bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely a DPO.OR.A.010. pontnak megfelelően bizonyította vagy bizonyítani tudja, hogy képes ATM/ANS-berendezések tervezésére vagy gyártására, kérelmezheti a tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyást az e mellékletben megállapított feltételek szerint.

DPO.OR.A.010.   A tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyás iránti kérelem és a képesség bizonyítása

| a) | A tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyás iránti kérelmet az Ügynökség által megállapított formátumban és módon kell benyújtani. |
| --- | --- |

a)

A tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyás iránti kérelmet az Ügynökség által megállapított formátumban és módon kell benyújtani.

| b) | A jóváhagyás megszerzése érdekében az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetnek meg kell felelnie az e rendeletben meghatározott követelményeknek, amennyiben ezek a követelmények a szervezet által az ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezése vagy gyártása terén végzett vagy végezni kívánt tevékenységre vonatkoznak. |
| --- | --- |

b)

A jóváhagyás megszerzése érdekében az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetnek meg kell felelnie az e rendeletben meghatározott követelményeknek, amennyiben ezek a követelmények a szervezet által az ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezése vagy gyártása terén végzett vagy végezni kívánt tevékenységre vonatkoznak.

DPO.OR.A.015.   A szervezet szabályzata

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet szervezeti szabályzatot készít és tart fenn, amely a következő információkat tartalmazza:






  1. | a felelős vezető által aláírt nyilatkozat, amely megerősíti, hogy a szervezet szabályzatában és a hozzá kapcsolódó, a szervezet követelményeknek való megfelelőségét meghatározó valamennyi kézikönyvben foglalt előírások mindenkor teljesülni fognak; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet szervezeti szabályzatot készít és tart fenn, amely a következő információkat tartalmazza:

1.

a felelős vezető által aláírt nyilatkozat, amely megerősíti, hogy a szervezet szabályzatában és a hozzá kapcsolódó, a szervezet követelményeknek való megfelelőségét meghatározó valamennyi kézikönyvben foglalt előírások mindenkor teljesülni fognak;

| 2. | a DPO.OR.B.020. pontban említett legfontosabb vezető(k) beosztása és neve; |
| --- | --- |

2.

a DPO.OR.B.020. pontban említett legfontosabb vezető(k) beosztása és neve;

| 3. | a vezető(k) feladatai és felelősségei, beleértve azokat a kérdéseket is, amelyek tekintetében jogosult(ak) a szervezet nevében közvetlenül az Ügynökséggel tárgyalni; |
| --- | --- |

3.

a vezető(k) feladatai és felelősségei, beleértve azokat a kérdéseket is, amelyek tekintetében jogosult(ak) a szervezet nevében közvetlenül az Ügynökséggel tárgyalni;

| 4. | szervezeti ábra, amely a szervezet minden szintjén ismerteti a felelősségi köröket és az elszámoltathatóságot, beleértve a felelős vezető közvetlen elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

4.

szervezeti ábra, amely a szervezet minden szintjén ismerteti a felelősségi köröket és az elszámoltathatóságot, beleértve a felelős vezető közvetlen elszámoltathatóságát;

| 5. | a szervezet emberi erőforrásainak általános leírása; |
| --- | --- |

5.

a szervezet emberi erőforrásainak általános leírása;

| 6. | a szervezet valamennyi telephelyének általános leírása a jóváhagyásban meghatározottaknak megfelelően; |
| --- | --- |

6.

a szervezet valamennyi telephelyének általános leírása a jóváhagyásban meghatározottaknak megfelelően;

| 7. | a szervezet munkaterületének általános leírása a jóváhagyás feltételeihez kapcsolódóan; |
| --- | --- |

7.

a szervezet munkaterületének általános leírása a jóváhagyás feltételeihez kapcsolódóan;

| 8. | az annak ellenőrzésére és igazolására szolgáló eljárás(ok), hogy az ATM/ANS-berendezések tervezése vagy tervmódosításai megfelelnek az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott alkalmazandó részletes előírásoknak és követelményeknek, és nincsenek adott esetben a biztonságot vagy a védelmet veszélyeztető jellemzői; |
| --- | --- |

8.

az annak ellenőrzésére és igazolására szolgáló eljárás(ok), hogy az ATM/ANS-berendezések tervezése vagy tervmódosításai megfelelnek az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott alkalmazandó részletes előírásoknak és követelményeknek, és nincsenek adott esetben a biztonságot vagy a védelmet veszélyeztető jellemzői;

| 9. | a műszaki adatok és nyilvántartások elkészítésére és karbantartására vonatkozó eljárás az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kiadott tanúsítvánnyal vagy tervezési megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező ATM/ANS-berendezések minden modelljének minden egyes példányára vonatkozóan; |
| --- | --- |

9.

a műszaki adatok és nyilvántartások elkészítésére és karbantartására vonatkozó eljárás az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kiadott tanúsítvánnyal vagy tervezési megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező ATM/ANS-berendezések minden modelljének minden egyes példányára vonatkozóan;

| 10. | az Ügynökség szervezeti változásokról való értesítésére vonatkozó eljárás(ok); |
| --- | --- |

10.

az Ügynökség szervezeti változásokról való értesítésére vonatkozó eljárás(ok);

| 11. | a szervezet szabályzatának módosítására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- |

11.

a szervezet szabályzatának módosítására vonatkozó eljárás;

| 12. | a szervezet irányítási rendszerének és eljárásának (eljárásainak) közvetlen vagy kereszthivatkozással történő leírása; |
| --- | --- |

12.

a szervezet irányítási rendszerének és eljárásának (eljárásainak) közvetlen vagy kereszthivatkozással történő leírása;

| 13. | a szerződéses partnerek irányítási rendszerének és az e melléklet DPO.OR.B.015. pontjában említett felügyeleti eljárás(ok)nak a közvetlen vagy kereszthivatkozással történő leírása. |
| --- | --- |

13.

a szerződéses partnerek irányítási rendszerének és az e melléklet DPO.OR.B.015. pontjában említett felügyeleti eljárás(ok)nak a közvetlen vagy kereszthivatkozással történő leírása.

| b) | A szervezet szabályzatát szükség esetén módosítani kell, hogy az mindenkor pontosan mutassa be a szervezet működését, továbbá a szabályzatból és annak módosításaiból egy-egy másolatot be kell nyújtani az Ügynökséghez. |
| --- | --- |

b)

A szervezet szabályzatát szükség esetén módosítani kell, hogy az mindenkor pontosan mutassa be a szervezet működését, továbbá a szabályzatból és annak módosításaiból egy-egy másolatot be kell nyújtani az Ügynökséghez.

| c) | Az e melléklet DPO.OR.B.005. pontja szerinti változásjóváhagyás iránti kérelem alapját a szervezeti szabályzat javasolt változtatásainak benyújtása jelenti. |
| --- | --- |

c)

Az e melléklet DPO.OR.B.005. pontja szerinti változásjóváhagyás iránti kérelem alapját a szervezeti szabályzat javasolt változtatásainak benyújtása jelenti.

DPO.OR.A.025.   A szervezet jóváhagyásának időtartama, érvényességének folyamatossága és az általa biztosított jogosultságok

| a) | A szervezet jóváhagyása korlátlan ideig érvényes, feltéve, hogy:






  1. | a szervezet továbbra is megfelel az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak; |
| --- | --- | --- |

a)

A szervezet jóváhagyása korlátlan ideig érvényes, feltéve, hogy:

1.

a szervezet továbbra is megfelel az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak;

| 2. | a jóváhagyásról a szervezet nem mondott le, vagy azt az Ügynökség nem függesztette fel vagy vonta vissza. |
| --- | --- |

2.

a jóváhagyásról a szervezet nem mondott le, vagy azt az Ügynökség nem függesztette fel vagy vonta vissza.

| b) | Visszavonás vagy lemondás esetén a papír alapon kiállított jóváhagyást haladéktalanul vissza kell juttatni az Ügynökséghez. |
| --- | --- |

b)

Visszavonás vagy lemondás esetén a papír alapon kiállított jóváhagyást haladéktalanul vissza kell juttatni az Ügynökséghez.

| c) | A szervezet jóváhagyásának birtokosa – a jóváhagyási feltételek keretén belül és a tervezésirányítási rendszer kapcsolódó eljárásainak megfelelően – jogosult arra, hogy:






  1. | az ATM/ANS-berendezések változtatásait „jelentős” vagy „kis jelentőségű” módosításnak minősítse; |
| --- | --- | --- |

c)

A szervezet jóváhagyásának birtokosa – a jóváhagyási feltételek keretén belül és a tervezésirányítási rendszer kapcsolódó eljárásainak megfelelően – jogosult arra, hogy:

1.

az ATM/ANS-berendezések változtatásait „jelentős” vagy „kis jelentőségű” módosításnak minősítse;

| 2. | jóváhagyja az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján kiadott ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány(ok) és/vagy nyilatkozat(ok) kis jelentőségű módosításait; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján kiadott ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány(ok) és/vagy nyilatkozat(ok) kis jelentőségű módosításait;

| 3. | jóváhagyja az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján kiadott ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány bizonyos jelentős módosításait; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján kiadott ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítvány bizonyos jelentős módosításait;

| 4. | az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan kiadjon az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozatokat; valamint |
| --- | --- |

4.

az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan kiadjon az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti tervezési megfelelőségi nyilatkozatokat; valamint

| 5. | az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan kiadjon az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke szerinti megfelelőségi nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

5.

az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozóan kiadjon az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke szerinti megfelelőségi nyilatkozatokat.

DPO.OR.A.030.   Támogatás és együttműködés

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek támogatják az Ügynökség vagy az annak nevében eljáró minősített szervezetek által végzett vizsgálatokat és ellenőrzéseket, és együttműködnek, amennyiben az az Ügynökség hatáskörének hatékony és eredményes gyakorlása érdekében szükséges. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek támogatják az Ügynökség vagy az annak nevében eljáró minősített szervezetek által végzett vizsgálatokat és ellenőrzéseket, és együttműködnek, amennyiben az az Ügynökség hatáskörének hatékony és eredményes gyakorlása érdekében szükséges.

| b) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek együttműködnek az ATM/ANS-berendezéseiket használó ATM/ANS-szolgáltatókkal, és támogatják azokat az érintett illetékes hatóságok felé történő megfelelésigazolási folyamatban. |
| --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek együttműködnek az ATM/ANS-berendezéseiket használó ATM/ANS-szolgáltatókkal, és támogatják azokat az érintett illetékes hatóságok felé történő megfelelésigazolási folyamatban.

DPO.OR.A.035.   Megállapítások és korrekciós intézkedések

Az Ügynökség megállapításairól szóló értesítés kézhezvételét követően az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet:

| a) | azonosítja a meg nem felelés alapvető okát; |
| --- | --- |

a)

azonosítja a meg nem felelés alapvető okát;

| b) | korrekciós intézkedési tervet dolgoz ki; |
| --- | --- |

b)

korrekciós intézkedési tervet dolgoz ki;

| c) | az Ügynökség által javasolt és jóváhagyott határidőn belül, a DPO.AR.C.015. e) 2. pontban meghatározottak szerint igazolja a korrekciós intézkedés Ügynökség számára kielégítő végrehajtását. |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség által javasolt és jóváhagyott határidőn belül, a DPO.AR.C.015. e) 2. pontban meghatározottak szerint igazolja a korrekciós intézkedés Ügynökség számára kielégítő végrehajtását.

DPO.OR.A.040.   Haladéktalan reagálás a repülésbiztonsági, védelmi és átjárhatósági problémákra

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek végrehajtják az Ügynökség által a DPO.AR.A.010. és DPO.AR.A.015. ponttal összhangban hozott biztonsági és védelmi intézkedéseket, beleértve az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelveket is.

DPO.OR.A.045.   Meghibásodások, üzemzavarok és hiányosságok

| a) | Az e rendelet szerint kiadott jóváhagyás birtokosa:






  1. | létrehoz és fenntart egy rendszert, amely összegyűjti, kivizsgálja és elemzi az azon meghibásodásokról, üzemzavarokról, hiányosságokról vagy egyéb eseményekről szóló jelentéseket és információkat, amelyek az ATM/ANS-berendezés alkalmazandó követelményeknek való folyamatos megfelelését hátrányosan befolyásolták vagy befolyásolhatják; |
| --- | --- | --- |

a)

Az e rendelet szerint kiadott jóváhagyás birtokosa:

1.

létrehoz és fenntart egy rendszert, amely összegyűjti, kivizsgálja és elemzi az azon meghibásodásokról, üzemzavarokról, hiányosságokról vagy egyéb eseményekről szóló jelentéseket és információkat, amelyek az ATM/ANS-berendezés alkalmazandó követelményeknek való folyamatos megfelelését hátrányosan befolyásolták vagy befolyásolhatják;

| 2. | tájékoztatja az érintett ATM/ANS-berendezés valamennyi ismert felhasználóját, valamint – kérésre – az egyéb kapcsolódó rendeletek alapján megbízott személyeket az 1. pontnak megfelelően létrehozott rendszerről, valamint arról, hogy miként kell benyújtani ezeket a meghibásodásokról, üzemzavarokról, hiányosságokról vagy egyéb eseményekről szóló jelentéseket és információkat. |
| --- | --- |

2.

tájékoztatja az érintett ATM/ANS-berendezés valamennyi ismert felhasználóját, valamint – kérésre – az egyéb kapcsolódó rendeletek alapján megbízott személyeket az 1. pontnak megfelelően létrehozott rendszerről, valamint arról, hogy miként kell benyújtani ezeket a meghibásodásokról, üzemzavarokról, hiányosságokról vagy egyéb eseményekről szóló jelentéseket és információkat.

| b) | Azon szervezetek esetében, amelyek székhelye valamely tagállamban van, az a) 1. ponttal összhangban létrehozott rendszernek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia az események jelentésére és nyomon követésére, amelyek megfelelnek a 376/2014/EU és az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az azok alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

Azon szervezetek esetében, amelyek székhelye valamely tagállamban van, az a) 1. ponttal összhangban létrehozott rendszernek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia az események jelentésére és nyomon követésére, amelyek megfelelnek a 376/2014/EU és az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az azok alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban foglalt követelményeknek.

| c) | A jóváhagyás birtokosa értesíti az Ügynökséget minden olyan meghibásodásról, üzemzavarról, hiányosságról vagy egyéb eseményről, amelyről tudomása van, és amely a biztonságot és a védelmet veszélyeztető helyzetet vagy alulteljesítést eredményezett vagy eredményezhet. |
| --- | --- |

c)

A jóváhagyás birtokosa értesíti az Ügynökséget minden olyan meghibásodásról, üzemzavarról, hiányosságról vagy egyéb eseményről, amelyről tudomása van, és amely a biztonságot és a védelmet veszélyeztető helyzetet vagy alulteljesítést eredményezett vagy eredményezhet.

| d) | A jóváhagyás azon birtokosai, amelyeknek székhelye nem valamely tagállamban található, a jelentéseket az Ügynökség által meghatározott formában és módon készítik el, a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb 72 órával azt követően, hogy az adott személy vagy szervezet tudomást szerzett az adott eseményről, kivéve, ha ezt rendkívüli körülmények megakadályozzák. |
| --- | --- |

d)

A jóváhagyás azon birtokosai, amelyeknek székhelye nem valamely tagállamban található, a jelentéseket az Ügynökség által meghatározott formában és módon készítik el, a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb 72 órával azt követően, hogy az adott személy vagy szervezet tudomást szerzett az adott eseményről, kivéve, ha ezt rendkívüli körülmények megakadályozzák.

| e) | A jóváhagyás birtokosa kivizsgálja a c) pont szerint bejelentett eseményt, beleértve az eseményhez vezető problémákat is, és tájékoztatja az Ügynökséget a vizsgálat eredményeiről, valamint a problémák orvoslása érdekében tenni kívánt vagy javasolt intézkedésekről. |
| --- | --- |

e)

A jóváhagyás birtokosa kivizsgálja a c) pont szerint bejelentett eseményt, beleértve az eseményhez vezető problémákat is, és tájékoztatja az Ügynökséget a vizsgálat eredményeiről, valamint a problémák orvoslása érdekében tenni kívánt vagy javasolt intézkedésekről.

DPO.OR.A.050.   A jóváhagyás átruházhatósága

A szervezet jóváhagyása nem ruházható át, kivéve, ha megváltoznak a szervezet tulajdonviszonyai.

B. ALRÉSZ   IRÁNYÍTÁS (DPO.OR.B)

DPO.OR.B.001.   Irányítási rendszer

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet irányítási rendszert hoz létre és tart fenn, amely a következőket foglalja magában:






  1. | a szervezet minden szintjén egyértelműen meghatározott felelősségi körök és elszámoltathatóság, beleértve a felelős vezető közvetlen elszámoltathatóságát; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet irányítási rendszert hoz létre és tart fenn, amely a következőket foglalja magában:

1.

a szervezet minden szintjén egyértelműen meghatározott felelősségi körök és elszámoltathatóság, beleértve a felelős vezető közvetlen elszámoltathatóságát;

| 2. | a szervezet általános filozófiájának és elveinek leírása, melyek együttesen képeznek egy, a felelős vezető által aláírt stratégiát; |
| --- | --- |

2.

a szervezet általános filozófiájának és elveinek leírása, melyek együttesen képeznek egy, a felelős vezető által aláírt stratégiát;

| 3. | a szervezet teljesítményének a teljesítménymutatók és a teljesítménycélok fényében történő ellenőrzésére szolgáló eszközök; |
| --- | --- |

3.

a szervezet teljesítményének a teljesítménymutatók és a teljesítménycélok fényében történő ellenőrzésére szolgáló eszközök;

| 4. | a szervezeten és annak működési környezetén belül történő, a kidolgozott folyamatokat, eljárásokat és termékeket esetlegesen érintő változások azonosítására, valamint szükség esetén e változások figyelembevétele érdekében az irányítási rendszer megváltoztatására alkalmas folyamat; |
| --- | --- |

4.

a szervezeten és annak működési környezetén belül történő, a kidolgozott folyamatokat, eljárásokat és termékeket esetlegesen érintő változások azonosítására, valamint szükség esetén e változások figyelembevétele érdekében az irányítási rendszer megváltoztatására alkalmas folyamat;

| 5. | az ATM/ANS-berendezésekkel kapcsolatos változtatások hatókörének és a kapcsolódó kockázatnak az azonosítására szolgáló eljárás; |
| --- | --- |

5.

az ATM/ANS-berendezésekkel kapcsolatos változtatások hatókörének és a kapcsolódó kockázatnak az azonosítására szolgáló eljárás;

| 6. | az irányítási rendszer felülvizsgálatára, az irányítási rendszer követelményektől eltérő teljesítményének hátterében álló okok azonosítására, az eltérő teljesítmény következményeinek meghatározására és az okok kiküszöbölésére vagy csökkentésére szolgáló eljárás; |
| --- | --- |

6.

az irányítási rendszer felülvizsgálatára, az irányítási rendszer követelményektől eltérő teljesítményének hátterében álló okok azonosítására, az eltérő teljesítmény következményeinek meghatározására és az okok kiküszöbölésére vagy csökkentésére szolgáló eljárás;

| 7. | olyan eljárás, amely biztosítja a szervezet személyzetének képzettségét és kompetenciáját feladatai ellátása tekintetében, és azt, hogy e feladatokat biztonságos, hatékony, folyamatos és fenntartható módon végezze; ezzel kapcsolatban a szervezet stratégiát dolgoz ki személyzete toborzására és képzésére; |
| --- | --- |

7.

olyan eljárás, amely biztosítja a szervezet személyzetének képzettségét és kompetenciáját feladatai ellátása tekintetében, és azt, hogy e feladatokat biztonságos, hatékony, folyamatos és fenntartható módon végezze; ezzel kapcsolatban a szervezet stratégiát dolgoz ki személyzete toborzására és képzésére;

| 8. | a kommunikáció hivatalos eszközei, melyek biztosítják, hogy a szervezet személyzete átfogóan ismerje az irányítási rendszert, ami lehetővé teszi kritikus információk közlését, valamint annak elmagyarázását, milyen okok állnak egyes intézkedések megtétele, bizonyos eljárások bevezetése vagy megváltoztatása mögött; |
| --- | --- |

8.

a kommunikáció hivatalos eszközei, melyek biztosítják, hogy a szervezet személyzete átfogóan ismerje az irányítási rendszert, ami lehetővé teszi kritikus információk közlését, valamint annak elmagyarázását, milyen okok állnak egyes intézkedések megtétele, bizonyos eljárások bevezetése vagy megváltoztatása mögött;

| 9. | a tervezési tevékenységek tekintetében az alábbiakra vonatkozó eljárások:






  i. | az ATM/ANS-berendezések tervezése és tervmódosításai; |
| --- | --- | --- |

9.

a tervezési tevékenységek tekintetében az alábbiakra vonatkozó eljárások:

i.

az ATM/ANS-berendezések tervezése és tervmódosításai;

| ii. | annak biztosítása, hogy az ATM/ANS-berendezések tervezése vagy tervmódosításai megfeleljenek az alkalmazandó előírásoknak, beleértve a megfelelésigazolás független ellenőrzési funkcióját is, amelynek alapján a szervezet megfelelőségi nyilatkozatokat és kapcsolódó dokumentációt nyújt be az Ügynökségnek; |
| --- | --- |

ii.

annak biztosítása, hogy az ATM/ANS-berendezések tervezése vagy tervmódosításai megfeleljenek az alkalmazandó előírásoknak, beleértve a megfelelésigazolás független ellenőrzési funkcióját is, amelynek alapján a szervezet megfelelőségi nyilatkozatokat és kapcsolódó dokumentációt nyújt be az Ügynökségnek;

| iii. | annak ellenőrzése, hogy a DPO.OR.B.015. pontban említett, szerződés alapján dolgozó szervezetek által tervezett ATM/ANS-berendezések elemei vagy az ilyen szervezetek által elvégzett feladatok elfogadhatóak-e; |
| --- | --- |

iii.

annak ellenőrzése, hogy a DPO.OR.B.015. pontban említett, szerződés alapján dolgozó szervezetek által tervezett ATM/ANS-berendezések elemei vagy az ilyen szervezetek által elvégzett feladatok elfogadhatóak-e;

| iv. | annak biztosítása, hogy az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő személyzet megfelelő létszámú, képzett és kompetens legyen, valamint felhatalmazással rendelkezzen a rábízott feladatok ellátására; |
| --- | --- |

iv.

annak biztosítása, hogy az ATM/ANS-berendezések tervezésében részt vevő személyzet megfelelő létszámú, képzett és kompetens legyen, valamint felhatalmazással rendelkezzen a rábízott feladatok ellátására;

| v. | szoros és hatékony koordináció a szervezeti egységek között és azokon belül; |
| --- | --- |

v.

szoros és hatékony koordináció a szervezeti egységek között és azokon belül;

| 10. | a gyártási tevékenységek tekintetében az alábbiakra vonatkozó eljárások:






  i. | dokumentumok kiállítása és jóváhagyása, illetve módosítása; |
| --- | --- | --- |

10.

a gyártási tevékenységek tekintetében az alábbiakra vonatkozó eljárások:

i.

dokumentumok kiállítása és jóváhagyása, illetve módosítása;

| ii. | értékelési ellenőrzések és a DPO.OR.B.015. pontban említett, szerződés alapján dolgozó szervezetek ellenőrzése; |
| --- | --- |

ii.

értékelési ellenőrzések és a DPO.OR.B.015. pontban említett, szerződés alapján dolgozó szervezetek ellenőrzése;

| iii. | annak ellenőrzése, hogy a beérkező anyagok és berendezések, beleértve az új tételek vagy az ATM/ANS-berendezések vásárlói által használt tételek szállítását, megfelelnek-e az alkalmazandó tervezési adatokban meghatározottaknak; |
| --- | --- |

iii.

annak ellenőrzése, hogy a beérkező anyagok és berendezések, beleértve az új tételek vagy az ATM/ANS-berendezések vásárlói által használt tételek szállítását, megfelelnek-e az alkalmazandó tervezési adatokban meghatározottaknak;

| iv. | annak ellenőrzése, hogy az ATM/ANS-berendezés megfelel-e az alkalmazandó tervezési adatoknak; |
| --- | --- |

iv.

annak ellenőrzése, hogy az ATM/ANS-berendezés megfelel-e az alkalmazandó tervezési adatoknak;

| v. | azonosítás és nyomon követhetőség; |
| --- | --- |

v.

azonosítás és nyomon követhetőség;

| vi. | szervezeti folyamatok; |
| --- | --- |

vi.

szervezeti folyamatok;

| vii. | vizsgálatok és tesztelés; |
| --- | --- |

vii.

vizsgálatok és tesztelés;

| viii. | az eszközök és tesztberendezések kalibrálása; |
| --- | --- |

viii.

az eszközök és tesztberendezések kalibrálása;

| ix. | az előírásoknak nem megfelelő termékek ellenőrzése; |
| --- | --- |

ix.

az előírásoknak nem megfelelő termékek ellenőrzése;

| x. | egyeztetés a tervjóváhagyás kérelmezőjével vagy birtokosával; |
| --- | --- |

x.

egyeztetés a tervjóváhagyás kérelmezőjével vagy birtokosával;

| xi. | az elvégzett munka nyilvántartásának vezetése és megőrzése; |
| --- | --- |

xi.

az elvégzett munka nyilvántartásának vezetése és megőrzése;

| xii. | a forgalombahozatali dokumentumok kiadása; |
| --- | --- |

xii.

a forgalombahozatali dokumentumok kiadása;

| xiii. | ATM/ANS-berendezések kezelése, tárolása és csomagolása. |
| --- | --- |

xiii.

ATM/ANS-berendezések kezelése, tárolása és csomagolása.

| b) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet dokumentálja az irányítási rendszer valamennyi lényeges eljárását, beleértve azt az eljárást is, amellyel a személyzetet tájékoztatják felelősségi köréről, valamint az említett folyamatok módosítására vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet dokumentálja az irányítási rendszer valamennyi lényeges eljárását, beleértve azt az eljárást is, amellyel a személyzetet tájékoztatják felelősségi köréről, valamint az említett folyamatok módosítására vonatkozó eljárást.

| c) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet az irányítási rendszerén belül létrehoz egy funkciót az alkalmazandó követelmények teljesítésének és a kialakított eljárások megfelelőségének ellenőrzésére. A megfelelés-ellenőrzésnek magában kell foglalnia egy visszajelző rendszert, amely a szükséges kiigazító intézkedések hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében tájékoztatja a felelős vezetőt a szabálytalanságokról. |
| --- | --- |

c)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet az irányítási rendszerén belül létrehoz egy funkciót az alkalmazandó követelmények teljesítésének és a kialakított eljárások megfelelőségének ellenőrzésére. A megfelelés-ellenőrzésnek magában kell foglalnia egy visszajelző rendszert, amely a szükséges kiigazító intézkedések hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében tájékoztatja a felelős vezetőt a szabálytalanságokról.

| d) | A felügyeleti rendszernek arányosnak kell lennie az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet méretével és tevékenységeinek komplexitásával, tekintettel az e tevékenységekkel járó veszélyekre és a hozzájuk társuló kockázatokra. |
| --- | --- |

d)

A felügyeleti rendszernek arányosnak kell lennie az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet méretével és tevékenységeinek komplexitásával, tekintettel az e tevékenységekkel járó veszélyekre és a hozzájuk társuló kockázatokra.

| e) | Az a) pontban említett irányítási rendszeren kívül az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet a repülésbiztonságot esetlegesen befolyásoló információbiztonsági kockázatok megfelelő kezelésének biztosítása érdekében az (EU) 2023/203 végrehajtási rendeletnek megfelelően létrehoz, alkalmaz és fenntart egy információbiztonsági irányítási rendszert. |
| --- | --- |

e)

Az a) pontban említett irányítási rendszeren kívül az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet a repülésbiztonságot esetlegesen befolyásoló információbiztonsági kockázatok megfelelő kezelésének biztosítása érdekében az (EU) 2023/203 végrehajtási rendeletnek megfelelően létrehoz, alkalmaz és fenntart egy információbiztonsági irányítási rendszert.

DPO.OR.B.005.   Változáskezelés

| a) | A szervezet jóváhagyásának kiadását követően az irányítási rendszer minden jelentős változását az Ügynökségnek kell jóváhagynia a végrehajtás előtt, kivéve, ha az ilyen változást az Ügynökség által jóváhagyott eljárásnak megfelelően bejelentik és kezelik. A szervezet jóváhagyás iránti kérelmet nyújt be az Ügynökséghez, amellyel igazolja az alkalmazandó követelményeknek való folyamatos megfelelést. |
| --- | --- |

a)

A szervezet jóváhagyásának kiadását követően az irányítási rendszer minden jelentős változását az Ügynökségnek kell jóváhagynia a végrehajtás előtt, kivéve, ha az ilyen változást az Ügynökség által jóváhagyott eljárásnak megfelelően bejelentik és kezelik. A szervezet jóváhagyás iránti kérelmet nyújt be az Ügynökséghez, amellyel igazolja az alkalmazandó követelményeknek való folyamatos megfelelést.

| b) | Az ATM/ANS-berendezéseket érintő változtatásokról értesíteni kell az Ügynökséget, mely azokat a végrehajtás előtt jóváhagyja, kivéve, ha az adott változtatást az Ügynökség által jóváhagyott változáskezelési eljárásnak megfelelően kezelik. Az említett változáskezelési eljárásnak meg kell határoznia az ATM/ANS-berendezéseket érintő változások besorolását, és le kell írnia, hogy ezeket a változásokat hogyan kell bejelenteni és kezelni. |
| --- | --- |

b)

Az ATM/ANS-berendezéseket érintő változtatásokról értesíteni kell az Ügynökséget, mely azokat a végrehajtás előtt jóváhagyja, kivéve, ha az adott változtatást az Ügynökség által jóváhagyott változáskezelési eljárásnak megfelelően kezelik. Az említett változáskezelési eljárásnak meg kell határoznia az ATM/ANS-berendezéseket érintő változások besorolását, és le kell írnia, hogy ezeket a változásokat hogyan kell bejelenteni és kezelni.

DPO.OR.B.010.   A létesítményekre vonatkozó követelmények

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet gondoskodik arról, hogy létesítményei és berendezései – beleértve a tesztelési létesítményeket és berendezéseket is – megfelelőek és alkalmasak legyenek a szervezet valamennyi feladatának és tevékenységének az alkalmazandó követelményekkel összhangban történő elvégzésére és irányítására.

DPO.OR.B.015.   Szerződés alapján végzett tevékenységek

| a) | A szerződés alapján végzett tevékenységek magukban foglalnak a szervezet tevékenységi körébe tartozó és tanúsítványának feltételeivel összhangban álló minden olyan tevékenységet, amelyet más, az adott tevékenységek végrehajtására maga is tanúsítvánnyal rendelkező vagy – amennyiben tanúsítvánnyal nem rendelkezik – ilyen szervezet felügyelete alatt működő szervezet hajt végre. Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet biztosítja, hogy amennyiben tevékenységei bármely részét – egy külső szervezet bevonásával – szerződés útján kiszervezi vagy bérmunkában végezteti el, a kiszervezett vagy bérmunkában végzett tevékenység megfeleljen az alkalmazandó követelményeknek. |
| --- | --- |

a)

A szerződés alapján végzett tevékenységek magukban foglalnak a szervezet tevékenységi körébe tartozó és tanúsítványának feltételeivel összhangban álló minden olyan tevékenységet, amelyet más, az adott tevékenységek végrehajtására maga is tanúsítvánnyal rendelkező vagy – amennyiben tanúsítvánnyal nem rendelkezik – ilyen szervezet felügyelete alatt működő szervezet hajt végre. Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet biztosítja, hogy amennyiben tevékenységei bármely részét – egy külső szervezet bevonásával – szerződés útján kiszervezi vagy bérmunkában végezteti el, a kiszervezett vagy bérmunkában végzett tevékenység megfeleljen az alkalmazandó követelményeknek.

| b) | Amikor az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet szerződés útján kiszervezi tevékenységeinek bármely részét egy olyan szervezetnek, amely maga nem rendelkezik az adott tevékenységek végzésére vonatkozó, az e rendeletnek megfelelő tanúsítással, a kiszervező szervezet gondoskodik arról, hogy a szerződés alapján dolgozó szervezet a felügyelete alatt tevékenykedjen. Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet biztosítja, hogy az Ügynökség hozzáférhessen a szerződés alapján dolgozó szervezethez, és ellenőrizhesse az e rendelet alkalmazandó követelményeinek való folyamatos megfelelést. |
| --- | --- |

b)

Amikor az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet szerződés útján kiszervezi tevékenységeinek bármely részét egy olyan szervezetnek, amely maga nem rendelkezik az adott tevékenységek végzésére vonatkozó, az e rendeletnek megfelelő tanúsítással, a kiszervező szervezet gondoskodik arról, hogy a szerződés alapján dolgozó szervezet a felügyelete alatt tevékenykedjen. Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet biztosítja, hogy az Ügynökség hozzáférhessen a szerződés alapján dolgozó szervezethez, és ellenőrizhesse az e rendelet alkalmazandó követelményeinek való folyamatos megfelelést.

DPO.OR.B.020.   Személyzeti követelmények

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet kinevez egy felelős vezetőt, aki jogosult biztosítani azt, hogy minden tevékenységet az e rendelet alkalmazandó követelményeivel összhangban lehessen finanszírozni és végrehajtani. A felelős vezető felel a hatékony felügyeleti rendszer kialakításáért és fenntartásáért. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet kinevez egy felelős vezetőt, aki jogosult biztosítani azt, hogy minden tevékenységet az e rendelet alkalmazandó követelményeivel összhangban lehessen finanszírozni és végrehajtani. A felelős vezető felel a hatékony felügyeleti rendszer kialakításáért és fenntartásáért.

| b) | Meg kell határozni a kijelölt tisztségviselők, különösen a repülésbiztonsággal, a védelemmel, a minőséggel, a pénzügyekkel és az emberi erőforrásokkal összefüggő funkciókért felelős igazgatási személyzet hatáskörét, kötelezettségeit és felelősségeit is. |
| --- | --- |

b)

Meg kell határozni a kijelölt tisztségviselők, különösen a repülésbiztonsággal, a védelemmel, a minőséggel, a pénzügyekkel és az emberi erőforrásokkal összefüggő funkciókért felelős igazgatási személyzet hatáskörét, kötelezettségeit és felelősségeit is.

DPO.OR.B.025.   Nyilvántartás

| a) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet létrehoz egy olyan nyilvántartási rendszert, amely valamennyi tevékenysége tekintetében lehetővé teszi a nyilvántartási adatok megfelelő tárolását és a megbízható nyomon követést, különös tekintettel a DPO.OR.B.001. pontban megadott összes elemre. |
| --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet létrehoz egy olyan nyilvántartási rendszert, amely valamennyi tevékenysége tekintetében lehetővé teszi a nyilvántartási adatok megfelelő tárolását és a megbízható nyomon követést, különös tekintettel a DPO.OR.B.001. pontban megadott összes elemre.

| b) | Az a) pontban említett nyilvántartások formáját és az adatmegőrzési időtartamot rögzíteni kell a szervezet irányítási rendszerének eljárásaiban. |
| --- | --- |

b)

Az a) pontban említett nyilvántartások formáját és az adatmegőrzési időtartamot rögzíteni kell a szervezet irányítási rendszerének eljárásaiban.

| c) | A nyilvántartásokat olyan módon kell tárolni, amely biztosítja a sérülés, megváltoztatás és lopás elleni védelmüket. |
| --- | --- |

c)

A nyilvántartásokat olyan módon kell tárolni, amely biztosítja a sérülés, megváltoztatás és lopás elleni védelmüket.

| d) | Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet nyilvántartást vezet a telepített ATM/ANS-berendezésekről. |
| --- | --- |

d)

Az ATM/ANS-berendezések tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet nyilvántartást vezet a telepített ATM/ANS-berendezésekről.

C. ALRÉSZ   MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK (DPO.OR.C)

DPO.OR.C.001.   Az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek

| a) | Az ATM/ANS-berendezést tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyás kérelmezője és birtokosa adott esetben az alábbiak bármelyikére jogosult:






  1. | ATM/ANS-berendezés tervezésére vonatkozó tanúsítvány birtoklása vagy kérelmezése; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ATM/ANS-berendezést tervező vagy gyártó szervezetként való jóváhagyás kérelmezője és birtokosa adott esetben az alábbiak bármelyikére jogosult:

1.

ATM/ANS-berendezés tervezésére vonatkozó tanúsítvány birtoklása vagy kérelmezése;

| 2. | ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozat kiadása; |
| --- | --- |

2.

ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozat kiadása;

| 3. | ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat kiadása az ATM/ANS-szolgáltató kérésére. |
| --- | --- |

3.

ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat kiadása az ATM/ANS-szolgáltató kérésére.

| b) | A tervezési tevékenységek tekintetében az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet:






  1. | kiadja az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot; |
| --- | --- | --- |

b)

A tervezési tevékenységek tekintetében az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet:

1.

kiadja az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot;

| 2. | az Ügynökség által meghatározott jóváhagyási feltételek keretein belül saját felelősségi körében adatokat és információkat szolgáltat, beleértve utasítások kiadását is; |
| --- | --- |

2.

az Ügynökség által meghatározott jóváhagyási feltételek keretein belül saját felelősségi körében adatokat és információkat szolgáltat, beleértve utasítások kiadását is;

| 3. | minden modell minden egyes példányára vonatkozóan, amelyre nézve ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot állítottak ki, elkészíti és naprakészen tartja az összes műszaki adatot és nyilvántartást tartalmazó fájlt. |
| --- | --- |

3.

minden modell minden egyes példányára vonatkozóan, amelyre nézve ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot állítottak ki, elkészíti és naprakészen tartja az összes műszaki adatot és nyilvántartást tartalmazó fájlt.

| c) | A gyártási tevékenységek tekintetében az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet:






  1. | olyan módon gyártja az egyes árucikkeket, hogy az elkészült ATM/ANS-berendezés megfeleljen a tervezési adatoknak és biztonságosan beépíthető legyen; |
| --- | --- | --- |

c)

A gyártási tevékenységek tekintetében az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet:

1.

olyan módon gyártja az egyes árucikkeket, hogy az elkészült ATM/ANS-berendezés megfeleljen a tervezési adatoknak és biztonságosan beépíthető legyen;

| 2. | minden modell minden egyes példányára vonatkozóan, amelyre nézve ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot állítottak ki, elkészíti és naprakészen tartja az összes műszaki adatot és nyilvántartást tartalmazó fájlt; |
| --- | --- |

2.

minden modell minden egyes példányára vonatkozóan, amelyre nézve ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tervezési megfelelőségi nyilatkozatot állítottak ki, elkészíti és naprakészen tartja az összes műszaki adatot és nyilvántartást tartalmazó fájlt;

| 3. | elkészíti, karbantartja és naprakészé teszi az adott berendezéssel kapcsolatos nyilatkozatra vonatkozó előírásokban meghatározott valamennyi kézikönyv mesterpéldányát; |
| --- | --- |

3.

elkészíti, karbantartja és naprakészé teszi az adott berendezéssel kapcsolatos nyilatkozatra vonatkozó előírásokban meghatározott valamennyi kézikönyv mesterpéldányát;

| 4. | az ATM/ANS-berendezések felhasználói és – kérésre – az Ügynökség rendelkezésére bocsátja az ATM/ANS-berendezések használatához és karbantartásához szükséges, a folyamatos alkalmasságot biztosító utasításokat, valamint ezen utasítások módosításait; |
| --- | --- |

4.

az ATM/ANS-berendezések felhasználói és – kérésre – az Ügynökség rendelkezésére bocsátja az ATM/ANS-berendezések használatához és karbantartásához szükséges, a folyamatos alkalmasságot biztosító utasításokat, valamint ezen utasítások módosításait;

| 5. | megjelöl minden egyes árucikket; |
| --- | --- |

5.

megjelöl minden egyes árucikket;

| 6. | folyamatosan megfelel az e rendeletben meghatározott alkalmazandó követelményeknek. |
| --- | --- |

6.

folyamatosan megfelel az e rendeletben meghatározott alkalmazandó követelményeknek.

| d) | A c) pontban foglaltakon túlmenően az ATM/ANS-berendezések gyártásában részt vevő szervezetnek felhatalmazással kell rendelkeznie arra, hogy – a jóváhagyási feltételek keretein belül – megállapítsa, hogy minden elkészült ATM/ANS-berendezés megfelel-e az alkalmazandó tervezési adatoknak és biztonságos üzemkész állapotban van-e, mielőtt kiadna egy EASA-forgalombahozatali adatlapot, amely igazolja, hogy az ATM/ANS-berendezést e rendelet alkalmazandó követelményeivel és az alkalmazandó tervezési adatokkal összhangban állították elő. |
| --- | --- |

d)

A c) pontban foglaltakon túlmenően az ATM/ANS-berendezések gyártásában részt vevő szervezetnek felhatalmazással kell rendelkeznie arra, hogy – a jóváhagyási feltételek keretein belül – megállapítsa, hogy minden elkészült ATM/ANS-berendezés megfelel-e az alkalmazandó tervezési adatoknak és biztonságos üzemkész állapotban van-e, mielőtt kiadna egy EASA-forgalombahozatali adatlapot, amely igazolja, hogy az ATM/ANS-berendezést e rendelet alkalmazandó követelményeivel és az alkalmazandó tervezési adatokkal összhangban állították elő.

| e) | A d) pontban említett, minden egyes gyártott ATM/ANS-berendezés esetében kiadandó EASA-forgalombahozatali adatlapnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:






  1. | az ATM/ANS-berendezés leírása; |
| --- | --- | --- |

e)

A d) pontban említett, minden egyes gyártott ATM/ANS-berendezés esetében kiadandó EASA-forgalombahozatali adatlapnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

1.

az ATM/ANS-berendezés leírása;

| 2. | az ATM/ANS-berendezés alkatrészeinek száma; |
| --- | --- |

2.

az ATM/ANS-berendezés alkatrészeinek száma;

| 3. | az ATM/ANS-berendezés sorozatszáma; |
| --- | --- |

3.

az ATM/ANS-berendezés sorozatszáma;

| 4. | nyilatkozat arról, hogy az ATM/ANS-berendezés gyártása az alkalmazandó tervezési adatoknak megfelelően történt, és a berendezés biztonságos üzemkész állapotban van; |
| --- | --- |

4.

nyilatkozat arról, hogy az ATM/ANS-berendezés gyártása az alkalmazandó tervezési adatoknak megfelelően történt, és a berendezés biztonságos üzemkész állapotban van;

| 5. | hivatkozás a tanúsítványra vagy a tervezési megfelelőségi nyilatkozatra. |
| --- | --- |

5.

hivatkozás a tanúsítványra vagy a tervezési megfelelőségi nyilatkozatra.

DPO.OR.C.005.   Koordináció

Az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezet biztosítja:

| a) | adott esetben a tervezési és a gyártási tevékenységek kielégítő koordinációját a szükséges intézkedések révén; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a tervezési és a gyártási tevékenységek kielégítő koordinációját a szükséges intézkedések révén;

| b) | adott esetben az érintett ATM/ANS-szolgáltatókkal és légiközlekedési vállalkozással (vállalkozásokkal) való kielégítő koordinációt és támogató együttműködést az ATM/ANS-berendezések folyamatos alkalmassága tekintetében. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az érintett ATM/ANS-szolgáltatókkal és légiközlekedési vállalkozással (vállalkozásokkal) való kielégítő koordinációt és támogató együttműködést az ATM/ANS-berendezések folyamatos alkalmassága tekintetében.

DPO.OR.C.010.   ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek

Ha az Ügynökség az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletének ATM/ANS.EQMT.CERT.065. pontja értelmében ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvet bocsát ki, az ATM/ANS-berendezés tervezésében vagy gyártásában részt vevő jóváhagyott szervezet:

| a) | javaslatot tesz a megfelelő korrekciós intézkedésre, és azt a részletekkel együtt jóváhagyásra benyújtja az Ügynökséghez; |
| --- | --- |

a)

javaslatot tesz a megfelelő korrekciós intézkedésre, és azt a részletekkel együtt jóváhagyásra benyújtja az Ügynökséghez;

| b) | miután az Ügynökség jóváhagyta az a) pontban említett javaslatot, az ATM/ANS-berendezések valamennyi ismert felhasználója vagy tulajdonosa részére, valamint – kérésre – minden olyan személy részére, akinek meg kell felelnie az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvnek, rendelkezésre bocsátja a megfelelő leíró adatokat és kivitelezési utasításokat. |
| --- | --- |

b)

miután az Ügynökség jóváhagyta az a) pontban említett javaslatot, az ATM/ANS-berendezések valamennyi ismert felhasználója vagy tulajdonosa részére, valamint – kérésre – minden olyan személy részére, akinek meg kell felelnie az ATM/ANS-berendezésre vonatkozó irányelvnek, rendelkezésre bocsátja a megfelelő leíró adatokat és kivitelezési utasításokat.

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1770 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 12.)

az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-felszerelésekre és az egységes európai égbolt légterének használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, továbbá a 29/2009/EK rendelet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1139 rendelet 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadott végrehajtási szabályokat legkésőbb 2023. szeptember 12-ig hozzá kell igazítani az (EU) 2018/1139 rendelet rendelkezéseihez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1139 rendelet 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadott végrehajtási szabályokat legkésőbb 2023. szeptember 12-ig hozzá kell igazítani az (EU) 2018/1139 rendelet rendelkezéseihez.

| (2) | Az átjárhatóság és a biztonságos üzemeltetés érdekében a légtér használatára és a légi járművek szükséges felszerelésére vonatkozó üzemeltetési eljárásokat az egységes európai égbolt légterén belül egységesen kell alkalmazni, az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletének 1. pontjában meghatározott alapvető követelményeknek megfelelően. Ezeket a követelményeket ezért elő kell írni az egységes európai égbolt légterébe irányuló, azon belüli vagy onnan kiinduló repülést végző légi járművek üzemeltetői számára. |
| --- | --- |

(2)

Az átjárhatóság és a biztonságos üzemeltetés érdekében a légtér használatára és a légi járművek szükséges felszerelésére vonatkozó üzemeltetési eljárásokat az egységes európai égbolt légterén belül egységesen kell alkalmazni, az (EU) 2018/1139 rendelet VIII. mellékletének 1. pontjában meghatározott alapvető követelményeknek megfelelően. Ezeket a követelményeket ezért elő kell írni az egységes európai égbolt légterébe irányuló, azon belüli vagy onnan kiinduló repülést végző légi járművek üzemeltetői számára.

| (3) | Azért, hogy az egységes európai égbolt légterének használata érdekében biztosított legyen a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességekkel rendelkező légi járművek üzemelésének folyamatossága, e rendeletnek az 552/2004/EK rendelet alapján elfogadott vonatkozó végrehajtási szabályokon kell alapulnia, a szükséges kiigazításokkal. |
| --- | --- |

(3)

Azért, hogy az egységes európai égbolt légterének használata érdekében biztosított legyen a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességekkel rendelkező légi járművek üzemelésének folyamatossága, e rendeletnek az 552/2004/EK rendelet alapján elfogadott vonatkozó végrehajtási szabályokon kell alapulnia, a szükséges kiigazításokkal.

| (4) | A 29/2009/EK bizottsági rendelet (3), valamint az 1206/2011/EU (4), az 1207/2011/EU (5) és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet (6) részletes rendelkezéseket tartalmaz a légtérnek és a légi járművek felszereléseinek használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozóan. Ezért a 29/2009/EK rendeletet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

A 29/2009/EK bizottsági rendelet (3), valamint az 1206/2011/EU (4), az 1207/2011/EU (5) és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet (6) részletes rendelkezéseket tartalmaz a légtérnek és a légi járművek felszereléseinek használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozóan. Ezért a 29/2009/EK rendeletet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Az említett rendeletekből eredő meglévő követelményeket lehetőség szerint e rendeletben is meg kell ismételni az e követelmények által érintett légijármű-üzemeltetők és ATM/ANS-szolgáltatók jogos elvárásainak tiszteletben tartása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az említett rendeletekből eredő meglévő követelményeket lehetőség szerint e rendeletben is meg kell ismételni az e követelmények által érintett légijármű-üzemeltetők és ATM/ANS-szolgáltatók jogos elvárásainak tiszteletben tartása érdekében.

| (6) | Helyénvaló, hogy ezek a követelmények továbbra is alkalmazandók legyenek az egységes európai égbolt légterében általános légi forgalomban részt vevő légijármű-üzemeltetőkre, a repülés valamennyi szakaszában és a repülőtér mozgási területén, az (EU) 2018/1139 rendelet 2. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett légi járművek kivételével. A tagállamok felelősek annak biztosításáért, hogy e légi járművek üzemeltetése során kellően figyelembe vegyék az összes többi légi jármű közlekedésének biztonságát. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy e rendeletet az utóbbi légi járművekre is alkalmazzák. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló, hogy ezek a követelmények továbbra is alkalmazandók legyenek az egységes európai égbolt légterében általános légi forgalomban részt vevő légijármű-üzemeltetőkre, a repülés valamennyi szakaszában és a repülőtér mozgási területén, az (EU) 2018/1139 rendelet 2. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett légi járművek kivételével. A tagállamok felelősek annak biztosításáért, hogy e légi járművek üzemeltetése során kellően figyelembe vegyék az összes többi légi jármű közlekedésének biztonságát. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy e rendeletet az utóbbi légi járművekre is alkalmazzák.

| (7) | A 29/2009/EK rendelet hatályával összhangban e rendeletnek az (EU) 2019/2012 bizottsági végrehajtási határozatban (7) foglaltakkal megegyező mentességeket kell biztosítania az adatkapcsolati követelmények alól. |
| --- | --- |

(7)

A 29/2009/EK rendelet hatályával összhangban e rendeletnek az (EU) 2019/2012 bizottsági végrehajtási határozatban (7) foglaltakkal megegyező mentességeket kell biztosítania az adatkapcsolati követelmények alól.

| (8) | Az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése mentességeket állapított meg azon kötelezettség alól, hogy a légi járművet olyan rádiókészülékkel kell üzemeltetni, amely alkalmas a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására. Ez a rendelet nem módosíthatja a meglévő mentességeket. |
| --- | --- |

(8)

Az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése mentességeket állapított meg azon kötelezettség alól, hogy a légi járművet olyan rádiókészülékkel kell üzemeltetni, amely alkalmas a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására. Ez a rendelet nem módosíthatja a meglévő mentességeket.

| (9) | Az e rendeletben foglalt követelmények kidolgozása során kellően figyelembe vették az ATM-főterv tartalmát és az abban foglalt kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességeket. |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben foglalt követelmények kidolgozása során kellően figyelembe vették az ATM-főterv tartalmát és az abban foglalt kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességeket.

| (10) | Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége 01/2023. sz. véleményében az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően elkészítette és benyújtotta a Bizottságnak a végrehajtási szabályok tervezetét. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége 01/2023. sz. véleményében az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően elkészítette és benyújtotta a Bizottságnak a végrehajtási szabályok tervezetét.

| (11) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a légtér használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokat, valamint az egységes európai égbolt légterén belüli biztonságos és egységes működéshez szükséges légijármű-felszerelésekre vonatkozó követelményeket állapít meg.

(2)   Ez a rendelet az (EU) 2018/1139 rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában, valamint 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett azon légi járművek üzemeltetőire alkalmazandó, amelyek általános légi forgalomban vesznek részt, és az egységes európai égbolt légterébe irányuló, azon belüli vagy onnan kiinduló repülést végeznek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E végrehajtási rendelet alkalmazásában:

| 1. | „légiforgalmi irányítóegység (ATC egység)”: gyűjtőfogalom, mely jelenthet körzeti irányítóközpontot, bevezető irányítóegységet vagy repülőtéri irányítótornyot; |
| --- | --- |

1.

„légiforgalmi irányítóegység (ATC egység)”: gyűjtőfogalom, mely jelenthet körzeti irányítóközpontot, bevezető irányítóegységet vagy repülőtéri irányítótornyot;

| 2. | „adatkapcsolat-szolgáltatás”: egyértelműen meghatározott üzemeltetési célkitűzéssel rendelkező, egy üzemeltetési eseményt megkezdő és lezáró, levegő-föld adatkapcsolaton keresztül megvalósuló kommunikáció által támogatott, egymással összefüggő légiforgalmi szolgáltatási tranzakciók együttese; |
| --- | --- |

2.

„adatkapcsolat-szolgáltatás”: egyértelműen meghatározott üzemeltetési célkitűzéssel rendelkező, egy üzemeltetési eseményt megkezdő és lezáró, levegő-föld adatkapcsolaton keresztül megvalósuló kommunikáció által támogatott, egymással összefüggő légiforgalmi szolgáltatási tranzakciók együttese;

| 3. | „ofszet (eltolt) vivőfrekvenciás művelet”: olyan helyzet, amikor a kijelölt működési tartomány lefedettsége nem biztosítható egyetlen földi adó segítségével, és amikor az interferenciaproblémák csökkentése érdekében a két vagy több földi adóból érkező jeleket a névleges sávközépi frekvenciához viszonyítva eltolják. |
| --- | --- |

3.

„ofszet (eltolt) vivőfrekvenciás művelet”: olyan helyzet, amikor a kijelölt működési tartomány lefedettsége nem biztosítható egyetlen földi adó segítségével, és amikor az interferenciaproblémák csökkentése érdekében a két vagy több földi adóból érkező jeleket a névleges sávközépi frekvenciához viszonyítva eltolják.

3. cikk

A légi járművek felszerelése és üzemeltetési szabályai

A légijármű-üzemeltetők gondoskodnak arról, hogy légi járműveik felszerelése és üzemeltetése az I. mellékletben (COM rész) és a II. mellékletben (SUR rész) meghatározott szabályoknak és eljárásoknak megfelelően történjen.

4. cikk

A megfelelés módozatai

(1)   Az Ügynökség kidolgozza a megfelelés azon elfogadható módozatait, amelyek az e rendeletnek, az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés megállapítása céljából alkalmazhatók.

(2)   Az e rendeletnek való megfelelés céljából alternatív megfelelési módozatok is alkalmazhatók.

(3)   Az illetékes hatóságok rendszert hoznak létre annak következetes értékelésére, hogy a megfelelés általuk vagy a felügyeletük alá tartozó szervezetek által használt elfogadható módozatai megfelelnek-e az (EU) 2018/1139 rendeletnek és az az alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak.

(4)   Az illetékes hatóságok tájékoztatják az Ügynökséget a felügyeletük alá tartozó természetes és jogi személyek által vagy saját maguk által az e rendeletnek való megfelelés céljából alkalmazott elfogadható megfelelési módozatokról.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 29/2009/EK rendelet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”) (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.).

2

(3)  A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 13., 2009.1.17., 3. o.).

3

(4)  A Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 305., 2011.11.23., 23. o.).

4

(5)  A Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 305., 2011.11.23., 35. o.).

5

(6)  A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 320., 2012.11.17., 14. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/2012 végrehajtási határozata (2019. november 29.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 29/2009/EK bizottsági rendelet 14. cikke szerinti mentességekről (HL L 312., 2019.12.3., 95. o.)

7

---

I. MELLÉKLET

Kommunikáció

(COM rész)

AUR.COM.1001.   Tárgy

Ez a rész a légi járművek felszereléseire vonatkozó követelményeket és a légtérhasználattal kapcsolatos üzemeltetési szabályokat állapítja meg, beleértve az adatkapcsolat-szolgáltatásra és a beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelményeket is.

1. CÍM –   ADATKAPCSOLAT-SZOLGÁLTATÁSOK

AUR.COM.2001.   Hatály

Ez a cím csak az általános légi forgalomban a 285-ös repülési szint felett a műszeres repülési szabályok szerint üzemelő járatokra vonatkozik az egységes európai égbolt légterében, kivéve azt a légteret, amely nem képezi részét a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) körzetének, valamint a 61° 30′-től északra található finnországi magaslégtéri repüléstájékoztató körzetet és a 61° 30′-től északra található svédországi magaslégtéri repüléstájékoztató körzetet.

AUR.COM.2005.   A légijármű-felszerelésekre vonatkozó követelmények

| 1. | A légijármű-üzemeltetők:






  a) | biztosítják, hogy az általuk üzemeltetett légi járművek képesek legyenek a következő adatkapcsolat-szolgáltatások működtetésére:






  i. | adatkapcsolati kommunikáció kezdeményezési képesség; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

biztosítják, hogy az általuk üzemeltetett légi járművek képesek legyenek a következő adatkapcsolat-szolgáltatások működtetésére:

i.

adatkapcsolati kommunikáció kezdeményezési képesség;

| ii. | ATC kommunikációs irányítás; |
| --- | --- |

ii.

ATC kommunikációs irányítás;

| iii. | ATC engedélyek és információk; |
| --- | --- |

iii.

ATC engedélyek és információk;

| iv. | ATC mikrofonellenőrzés; |
| --- | --- |

iv.

ATC mikrofonellenőrzés;

| b) | megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az adatkapcsolati képességgel rendelkező légi járműveik és az általuk üzemeltetett járatokat irányító összes ATC egység között adatcsere jöhessen létre, kellően figyelembe véve az alkalmazott kommunikációs technológiában rejlő lehetséges lefedettségi korlátokat. |
| --- | --- |

b)

megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az adatkapcsolati képességgel rendelkező légi járműveik és az általuk üzemeltetett járatokat irányító összes ATC egység között adatcsere jöhessen létre, kellően figyelembe véve az alkalmazott kommunikációs technológiában rejlő lehetséges lefedettségi korlátokat.

| 2. | Az 1. pont nem alkalmazandó:






  a) | az első alkalommal 1995. január 1-je előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott légi járművekre; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

az első alkalommal 1995. január 1-je előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott légi járművekre;

| b) | az első alkalommal 2018. január 1-je előtt kiadott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott azon légi járművekre, amelyeket ezen időpont előtt olyan, az ATS-alkalmazások átjárhatóságát a légi járművek kommunikációs, címző és jelentő rendszerének (ACARS) levegő-föld hálózatában biztosító adatkapcsolati berendezéssel szereltek fel, és amelyet elsősorban akkor használnak, amikor a radarral végzett légtérellenőrzés nem kivitelezhető; |
| --- | --- |

b)

az első alkalommal 2018. január 1-je előtt kiadott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott azon légi járművekre, amelyeket ezen időpont előtt olyan, az ATS-alkalmazások átjárhatóságát a légi járművek kommunikációs, címző és jelentő rendszerének (ACARS) levegő-föld hálózatában biztosító adatkapcsolati berendezéssel szereltek fel, és amelyet elsősorban akkor használnak, amikor a radarral végzett légtérellenőrzés nem kivitelezhető;

| c) | az első alkalommal 2020. február 5-e előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, legfeljebb 19 maximális engedélyezett ülésszámú és legfeljebb 45 359 kg (100 000 lb) maximális engedélyezett felszállótömegű légi járművekre; |
| --- | --- |

c)

az első alkalommal 2020. február 5-e előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, legfeljebb 19 maximális engedélyezett ülésszámú és legfeljebb 45 359 kg (100 000 lb) maximális engedélyezett felszállótömegű légi járművekre;

| d) | tesztelési, szállítási vagy karbantartási célból repülést végző, illetve az alkalmazandó minimális felszerelésjegyzékben meghatározott feltételek mellett átmenetileg üzemen kívüli adatkapcsolati rendszerelemekkel közlekedő légi járművekre; |
| --- | --- |

d)

tesztelési, szállítási vagy karbantartási célból repülést végző, illetve az alkalmazandó minimális felszerelésjegyzékben meghatározott feltételek mellett átmenetileg üzemen kívüli adatkapcsolati rendszerelemekkel közlekedő légi járművekre;

| e) | az I. függelékben felsorolt légijárműtípus/modell-kombinációkra; |
| --- | --- |

e)

az I. függelékben felsorolt légijárműtípus/modell-kombinációkra;

| f) | a II. függelékben felsorolt azon légijárműtípus/modell-kombinációkra, amelyek légialkalmassági bizonyítványát első alkalommal 2020. február 5. előtt adták ki. |
| --- | --- |

f)

a II. függelékben felsorolt azon légijárműtípus/modell-kombinációkra, amelyek légialkalmassági bizonyítványát első alkalommal 2020. február 5. előtt adták ki.

AUR.COM.2010.   Az adatkapcsolat-szolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési eljárások és képzés

A légijármű-üzemeltetők minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítására, hogy:

| a) | üzemeltetési eljárásaik megfeleljenek e cím rendelkezéseinek, és szerepeljenek az üzembentartási kézikönyvekben; valamint |
| --- | --- |

a)

üzemeltetési eljárásaik megfeleljenek e cím rendelkezéseinek, és szerepeljenek az üzembentartási kézikönyvekben; valamint

| b) | az adatkapcsolati berendezéseket működtető személyzet megfelelően ismerje e cím rendelkezéseit, és kellő képzettséggel rendelkezzen munkaköri feladatainak ellátásához. |
| --- | --- |

b)

az adatkapcsolati berendezéseket működtető személyzet megfelelően ismerje e cím rendelkezéseit, és kellő képzettséggel rendelkezzen munkaköri feladatainak ellátásához.

2. CÍM –   BESZÉDÜZEMŰ KOMMUNIKÁCIÓ CSATORNATÁVOLSÁGA

AUR.COM.3001.   Hatály

Ez a cím csak az általános légi forgalomban üzemelő járatokra vonatkozik az egységes európai égbolt azon légterében, amely részét képezi az ICAO európai (EUR) körzetének, és ahol a 117,975–137 MHz frekvenciasávban beszédüzemű levegő-föld és föld-föld rádiókommunikációs szolgáltatásokat nyújtanak. A Kanári-szigetek repüléstájékoztató körzete/magaslégtéri repüléstájékoztató körzete nem tartozik bele az alkalmazási körbe.

AUR.COM.3005.   A légijármű-felszerelésekre vonatkozó követelmények

| 1. | A légijármű-üzemeltetők biztosítják, hogy a 2013. november 17. után üzembe helyezett beszédüzemű kommunikációs berendezések alkalmasak legyenek a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására, valamint a 25 kHz csatornatávolságú frekvenciákon történő működésre. |
| --- | --- |

1.

A légijármű-üzemeltetők biztosítják, hogy a 2013. november 17. után üzembe helyezett beszédüzemű kommunikációs berendezések alkalmasak legyenek a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására, valamint a 25 kHz csatornatávolságú frekvenciákon történő működésre.

| 2. | Továbbra is érvényben maradnak azok a mentességek, amelyeket az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok nyújtottak – olyan esetekben, amelyek korlátozott hatást gyakorolnak a hálózatra – azon kötelezettség alól, hogy a légi járművet olyan rádiókészülékkel kell üzemeltetni, amely alkalmas a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására. |
| --- | --- |

2.

Továbbra is érvényben maradnak azok a mentességek, amelyeket az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok nyújtottak – olyan esetekben, amelyek korlátozott hatást gyakorolnak a hálózatra – azon kötelezettség alól, hogy a légi járművet olyan rádiókészülékkel kell üzemeltetni, amely alkalmas a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására.

---

I. függelék

Az AUR.COM.2005. 2. e) pontban említett kivételek

| Légijármű-típus/sorozat/modell | Gyártó | ICAO-típusmegjelölés |
| --- | --- | --- |
| AN-12 – az összes | Antonov | AN12 |
| AN-124 100 | Antonov | A124 |
| IL-76 – az összes | Iljusin | IL76 |
| A300 – az összes | Airbus | A30B
  A306
  A3ST |
| A310 – az összes | Airbus | A310 |
| azok az A-319/-320/-321 modellek, amelyek légialkalmassági bizonyítványát első alkalommal 1995. január 1. és 1999. július 5. között adták ki (a határnapokat is beleértve) | Airbus | A319
  A320
  A321 |
| A340 – az összes | Airbus | A342
  A343
  A345
  A346 |
| A318-112 | Airbus | A318 |
| AVROLINER (RJ-100) | AVRO | RJ1H |
| AVROLINER (RJ-85) | AVRO | RJ85 |
| BA146-301 | British Aerospace | B463 |
| B717-200 | Boeing | B712 |
| B737-300 | Boeing | B733 |
| B737-400 | Boeing | B734 |
| B737-500 | Boeing | B735 |
| B747-400 | Boeing | B744 |
| B757-200 | Boeing | B752 |
| B757-300 | Boeing | B753 |
| B767-200 | Boeing | B762 |
| B767-300 | Boeing | B763 |
| B767-400 | Boeing | B764 |
| MD-82 | Boeing | MD82 |
| MD-83 | Boeing | MD83 |
| MD-11 – az összes | Boeing | MD11 |
| CL-600-2B19 (CRJ100/200/440) | Bombardier | CRJ1/CRJ2 |
| Dornier 328-100 | Dornier | D328 |
| Dornier 328-300 | Dornier | J328 |
| Fokker 70 | Fokker | F70 |
| Fokker 100 | Fokker | F100 |
| King Air sorozat (90/100/200/300) | Beechcraft | BE9L
  BE20
  B350 |
| Hercules L-382-G-44K-30 | Lockheed | C130 |
| SAAB 2000/SAAB SF2000 | SAAB | SB20 |

Légijármű-típus/sorozat/modell

Gyártó

ICAO-típusmegjelölés

AN-12 – az összes

Antonov

AN12

AN-124 100

Antonov

A124

IL-76 – az összes

Iljusin

IL76

A300 – az összes

Airbus

A30B

A306

A3ST

A310 – az összes

Airbus

A310

azok az A-319/-320/-321 modellek, amelyek légialkalmassági bizonyítványát első alkalommal 1995. január 1. és 1999. július 5. között adták ki (a határnapokat is beleértve)

Airbus

A319

A320

A321

A340 – az összes

Airbus

A342

A343

A345

A346

A318-112

Airbus

A318

AVROLINER (RJ-100)

AVRO

RJ1H

AVROLINER (RJ-85)

AVRO

RJ85

BA146-301

British Aerospace

B463

B717-200

Boeing

B712

B737-300

Boeing

B733

B737-400

Boeing

B734

B737-500

Boeing

B735

B747-400

Boeing

B744

B757-200

Boeing

B752

B757-300

Boeing

B753

B767-200

Boeing

B762

B767-300

Boeing

B763

B767-400

Boeing

B764

MD-82

Boeing

MD82

MD-83

Boeing

MD83

MD-11 – az összes

Boeing

MD11

CL-600-2B19 (CRJ100/200/440)

Bombardier

CRJ1/CRJ2

Dornier 328-100

Dornier

D328

Dornier 328-300

Dornier

J328

Fokker 70

Fokker

F70

Fokker 100

Fokker

F100

King Air sorozat (90/100/200/300)

Beechcraft

BE9L

BE20

B350

Hercules L-382-G-44K-30

Lockheed

C130

SAAB 2000/SAAB SF2000

SAAB

SB20

---

II. függelék

Az AUR.COM.2005. 2. f) pontban említett kivételek

| Légijármű-típus/sorozat/modell | Gyártó | ICAO-típusmegjelölés |
| --- | --- | --- |
| A330 sorozat 200/300 | Airbus | A332/A333 |
| Global Express/5000
  BD-700-1A10/1A11 | Bombardier | GLEX/GL5T |
| CL-600-2C10 (CRJ-700) | Bombardier | CRJ7 |
| C525C, CJ4 | Cessna | C25C |
| C560XL (Citation XLS+) | Cessna | C56X |
| Falcon 2000 – az összes | Dassault | F2TH |
| Falcon 900 – az összes | Dassault | F900 |
| EMB-500 (Phenom 100) | Embraer | E50P |
| EMB-505 (Phenom 300) | Embraer | E55P |
| EMB-135BJ (Legacy 600) | Embraer | E35L |
| EMB-135EJ (Legacy 650) | Embraer | E35L |
| EMB-145 (135/140/145) | Embraer | E135
  E145, E45X |
| PC-12 | Pilatus | PC12 |

Légijármű-típus/sorozat/modell

Gyártó

ICAO-típusmegjelölés

A330 sorozat 200/300

Airbus

A332/A333

Global Express/5000

BD-700-1A10/1A11

Bombardier

GLEX/GL5T

CL-600-2C10 (CRJ-700)

Bombardier

CRJ7

C525C, CJ4

Cessna

C25C

C560XL (Citation XLS+)

Cessna

C56X

Falcon 2000 – az összes

Dassault

F2TH

Falcon 900 – az összes

Dassault

F900

EMB-500 (Phenom 100)

Embraer

E50P

EMB-505 (Phenom 300)

Embraer

E55P

EMB-135BJ (Legacy 600)

Embraer

E35L

EMB-135EJ (Legacy 650)

Embraer

E35L

EMB-145 (135/140/145)

Embraer

E135

E145, E45X

PC-12

Pilatus

PC12

---

II. MELLÉKLET

Légtérellenőrzés

(SUR rész)

AUR.SUR.1001.   Tárgy

Ez a rész a légi járművek felszereléseire vonatkozó követelményeket és a légtérhasználattal kapcsolatos üzemeltetési szabályokat állapítja meg, beleértve a légtérellenőrzésre vonatkozó követelményeket is.

1. CÍM –   BERENDEZÉSFÜGGŐ, EGYÜTTMŰKÖDÉSEN ALAPULÓ LÉGTÉRELLENŐRZÉS

AUR.SUR.2001.   Hatály

| 1. | Ez a cím csak az általános légi forgalomban a műszeres repülési szabályok szerint üzemelő járatokra vonatkozik az egységes európai égbolt azon légterében, amely részét képezi az ICAO európai (EUR) körzetének. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 1. bekezdés ellenére az AUR.SUR.2015. pont az általános légi forgalomban üzemelő valamennyi járatra vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

AUR.SUR.2005.   A légijármű-felszerelésekre vonatkozó követelmények

| 1. | A légijármű-üzemeltetők biztosítják, hogy:






  a) | a légi járművek fel legyenek szerelve olyan üzemképes másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóval, amely megfelel a következő feltételeknek:






  i. | rendelkezik a fedélzeti S-módú elemi légtérellenőrzéshez (ELS) szükséges képességekkel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a légi járművek fel legyenek szerelve olyan üzemképes másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóval, amely megfelel a következő feltételeknek:

i.

rendelkezik a fedélzeti S-módú elemi légtérellenőrzéshez (ELS) szükséges képességekkel;

| ii. | megfelelő a folytonossága, így elkerülhető a működési kockázat; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő a folytonossága, így elkerülhető a működési kockázat;

| b) | az első alkalommal 1995. június 7-én vagy azt követően kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb hitelesített felszállótömegű vagy 250 csomót meghaladó legnagyobb tényleges utazósebességű légi járművek fel legyenek szerelve olyan üzemképes másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóval, amely megfelel a következő feltételeknek:






  i. | az a) i. pontban említett képességeken kívül rendelkezik az 1 090 MHz-es kiterjesztett szkvittert használó (ES) automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés-adatközléshez (ADS-B) szükséges képességekkel; |
| --- | --- | --- |

b)

az első alkalommal 1995. június 7-én vagy azt követően kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb hitelesített felszállótömegű vagy 250 csomót meghaladó legnagyobb tényleges utazósebességű légi járművek fel legyenek szerelve olyan üzemképes másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóval, amely megfelel a következő feltételeknek:

i.

az a) i. pontban említett képességeken kívül rendelkezik az 1 090 MHz-es kiterjesztett szkvittert használó (ES) automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés-adatközléshez (ADS-B) szükséges képességekkel;

| ii. | megfelelő a folytonossága, így elkerülhető a működési kockázat; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő a folytonossága, így elkerülhető a működési kockázat;

| c) | az első alkalommal 1995. június 7-én vagy azt követően kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb hitelesített felszállótömegű vagy 250 csomót meghaladó legnagyobb tényleges utazósebességű merevszárnyú légi járművek fel legyenek szerelve olyan üzemképes másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóval, amely megfelel a következő feltételeknek:






  i. | az a) i. és b) i. pontban említett képességeken kívül rendelkezik a fedélzeti S-módú továbbfejlesztett légtérellenőrzéshez (EHS) szükséges képességekkel; |
| --- | --- | --- |

c)

az első alkalommal 1995. június 7-én vagy azt követően kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb hitelesített felszállótömegű vagy 250 csomót meghaladó legnagyobb tényleges utazósebességű merevszárnyú légi járművek fel legyenek szerelve olyan üzemképes másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóval, amely megfelel a következő feltételeknek:

i.

az a) i. és b) i. pontban említett képességeken kívül rendelkezik a fedélzeti S-módú továbbfejlesztett légtérellenőrzéshez (EHS) szükséges képességekkel;

| ii. | megfelelő a folytonossága, így elkerülhető a működési kockázat. |
| --- | --- |

ii.

megfelelő a folytonossága, így elkerülhető a működési kockázat.

| 2. | Az 1. b) és c) pont nem vonatkozik azokra a légi járművekre, amelyek a következő kategóriák valamelyikébe tartoznak:






  a) | karbantartási célból repülő légi járművek; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

karbantartási célból repülő légi járművek;

| b) | kiviteli célból repülő légi járművek; |
| --- | --- |

b)

kiviteli célból repülő légi járművek;

| c) | működésüket 2025. október 31-ig beszüntető légi járművek. |
| --- | --- |

c)

működésüket 2025. október 31-ig beszüntető légi járművek.

| 3. | Az első alkalommal 2020. december 7. előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott légi járművek üzemeltetőinek meg kell felelniük az 1. b) és c) pontban meghatározott követelményeknek, és teljesíteniük kell a következő feltételeket:






  a) | még 2020. december 7-e előtt kidolgoztak egy utólagos átalakítási programot, amely igazolja az 1. b) és c) pontnak való megfelelést; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

még 2020. december 7-e előtt kidolgoztak egy utólagos átalakítási programot, amely igazolja az 1. b) és c) pontnak való megfelelést;

| b) | az érintett légi járművek nem részesültek uniós finanszírozásban az 1. b) és c) pontban meghatározott követelmények teljesítése céljából. |
| --- | --- |

b)

az érintett légi járművek nem részesültek uniós finanszírozásban az 1. b) és c) pontban meghatározott követelmények teljesítése céljából.

| 4. | A légijármű-üzemeltetők gondoskodnak arról, hogy az 1., 2. és 3. pont szerint felszerelt és 5 700 kg-ot meghaladó legnagyobb hitelesített felszállótömegű vagy 250 csomót meghaladó legnagyobb tényleges utazósebességű légi járművek többutas vétellel üzemeljenek. |
| --- | --- |

4.

AUR.SUR.2010.   Nem megfelelően működő válaszjeladó

Azon légi járművek esetében, amelyek válaszjeladója átmenetileg nem képes teljesíteni az AUR.SUR.2005. 1.b) és c) pontban foglalt követelményeket, az üzemeltetők legfeljebb 3 egymást követő napig jogosultak az adott légi járművet üzemeltetni.

AUR.SUR.2015.   24 bites ICAO légijármű-címmel rendelkező válaszjeladó

A légijármű-üzemeltetők biztosítják, hogy az általuk üzemeltetett légi járművek fedélzetén minden S-módú válaszjeladó rendelkezzen 24 bites ICAO légijármű-címmel, amely megfelel a nyilvántartásba vétel szerinti ország által kiosztott lajstromjelnek.

AUR.SUR.2020.   A légtérellenőrzéssel kapcsolatos üzemeltetési eljárások és képzés

A légijármű-üzemeltetők minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítására, hogy:

| a) | üzemeltetési eljárásaik megfeleljenek e cím rendelkezéseinek, és szerepeljenek az üzembentartási kézikönyvekben; és |
| --- | --- |

a)

üzemeltetési eljárásaik megfeleljenek e cím rendelkezéseinek, és szerepeljenek az üzembentartási kézikönyvekben; és

| b) | a légtérellenőrző berendezéseket működtető személyzet megfelelően ismerje e cím rendelkezéseit, és kellő képzettséggel rendelkezzen munkaköri feladatainak ellátásához. |
| --- | --- |

b)

a légtérellenőrző berendezéseket működtető személyzet megfelelően ismerje e cím rendelkezéseit, és kellő képzettséggel rendelkezzen munkaköri feladatainak ellátásához.

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1771 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 12.)

az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tekintetében történő módosításáról, valamint az 1032/2006/EK, a 633/2007/EK és a 262/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 43. cikke (1) bekezdésének a), e) és f) pontjára, 44. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, valamint 62. cikke (15) bekezdésének a) és c) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1139 rendelet 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadott végrehajtási szabályokat legkésőbb 2023. szeptember 12-ig hozzá kell igazítani az (EU) 2018/1139 rendelet rendelkezéseihez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1139 rendelet 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadott végrehajtási szabályokat legkésőbb 2023. szeptember 12-ig hozzá kell igazítani az (EU) 2018/1139 rendelet rendelkezéseihez.

| (2) | Az (EU) 2017/373 bizottsági végrehajtási rendelet (3) közös követelményeket állapít meg az általános légi forgalom részére nyújtott légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat (ATM/ANS) és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat (ATM hálózati funkciók) és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/373 bizottsági végrehajtási rendelet (3) közös követelményeket állapít meg az általános légi forgalom részére nyújtott légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat (ATM/ANS) és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat (ATM hálózati funkciók) és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozóan.

| (3) | Az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) összhangban az ATM/ANS-rendszereket és ATM/ANS-rendszerelemeket („ATM/ANS-berendezések”) az ATM/ANS-berendezések tervezésében és gyártásában részt vevő szervezeteknek kell tanúsítaniuk vagy bejelenteniük. Az ilyen berendezések megfelelő telepítésének, helyszíni tesztelésének, biztonságos üzembe helyezésének és felügyeletének biztosítása érdekében az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletet módosítani kell, hogy tartalmazza az ATM/ANS-szolgáltatókra és az azok tekintetében illetékes hatóságokra alkalmazandó szükséges követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) összhangban az ATM/ANS-rendszereket és ATM/ANS-rendszerelemeket („ATM/ANS-berendezések”) az ATM/ANS-berendezések tervezésében és gyártásában részt vevő szervezeteknek kell tanúsítaniuk vagy bejelenteniük. Az ilyen berendezések megfelelő telepítésének, helyszíni tesztelésének, biztonságos üzembe helyezésének és felügyeletének biztosítása érdekében az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletet módosítani kell, hogy tartalmazza az ATM/ANS-szolgáltatókra és az azok tekintetében illetékes hatóságokra alkalmazandó szükséges követelményeket.

| (4) | Az ATM/ANS-berendezések használatára vonatkozó követelmények folytonosságának biztosítása érdekében az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosításainak a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK rendelet alapján elfogadott vonatkozó végrehajtási szabályokon kell alapulniuk, a szükséges kiigazításokkal. |
| --- | --- |

(4)

Az ATM/ANS-berendezések használatára vonatkozó követelmények folytonosságának biztosítása érdekében az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosításainak a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK rendelet alapján elfogadott vonatkozó végrehajtási szabályokon kell alapulniuk, a szükséges kiigazításokkal.

| (5) | Az 1032/2006/EK bizottsági rendelet (5) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozóan állapít meg követelményeket, a 633/2007/EK bizottsági rendelet (6) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelményeket, a 262/2009/EK bizottsági rendelet (7) pedig az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozóan állapít meg követelményeket. Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletnek tükröznie kell ezeket a követelményeket. |
| --- | --- |

(5)

Az 1032/2006/EK bizottsági rendelet (5) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozóan állapít meg követelményeket, a 633/2007/EK bizottsági rendelet (6) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelményeket, a 262/2009/EK bizottsági rendelet (7) pedig az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozóan állapít meg követelményeket. Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletnek tükröznie kell ezeket a követelményeket.

| (6) | A 8,33 kHz-es csatornatávolságot használó levegő-föld kommunikációra vonatkozóan az 1079/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (8) meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égboltnak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) régióján kívüli, az ICAO európai (EUR) léginavigációs tervének I. kötetében (dok. sz.: 7754) meghatározott légterében nyújtott szolgáltatásokra, sem pedig a Canarias FIR/UIR-ben, mivel helyi körülményeik nem indokolták kellően a szóban forgó követelmények szükség szerinti alkalmazhatóságát. E rendeletnek azonos alkalmazási körről kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

(6)

A 8,33 kHz-es csatornatávolságot használó levegő-föld kommunikációra vonatkozóan az 1079/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (8) meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égboltnak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) régióján kívüli, az ICAO európai (EUR) léginavigációs tervének I. kötetében (dok. sz.: 7754) meghatározott légterében nyújtott szolgáltatásokra, sem pedig a Canarias FIR/UIR-ben, mivel helyi körülményeik nem indokolták kellően a szóban forgó követelmények szükség szerinti alkalmazhatóságát. E rendeletnek azonos alkalmazási körről kell rendelkeznie.

| (7) | Az 1079/2012 végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése mentességeket biztosított az összes frekvenciakijelölés 8,33 kHz-es csatornatávolságra való átalakításának kötelezettsége alól. Ez a rendelet nem módosíthatja a meglévő mentességeket. |
| --- | --- |

(7)

Az 1079/2012 végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése mentességeket biztosított az összes frekvenciakijelölés 8,33 kHz-es csatornatávolságra való átalakításának kötelezettsége alól. Ez a rendelet nem módosíthatja a meglévő mentességeket.

| (8) | Az S-módú lekérdezési kódok kiosztására vonatkozó, a 262/2009/EK bizottsági rendeletben meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt légterében az ICAO EUR régióján kívül nyújtott szolgáltatásokra, mivel a légtér helyi forgalma alacsony, és csak harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók felelősségi körébe tartozó légtérrel vannak légtérhatárai, ami a környező nem uniós államokkal való eltérő helyi koordinációs megállapodásokat indokol. E rendeletnek azonos alkalmazási körről kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

(8)

Az S-módú lekérdezési kódok kiosztására vonatkozó, a 262/2009/EK bizottsági rendeletben meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt légterében az ICAO EUR régióján kívül nyújtott szolgáltatásokra, mivel a légtér helyi forgalma alacsony, és csak harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók felelősségi körébe tartozó légtérrel vannak légtérhatárai, ami a környező nem uniós államokkal való eltérő helyi koordinációs megállapodásokat indokol. E rendeletnek azonos alkalmazási körről kell rendelkeznie.

| (9) | Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, az 1032/2006/EK, a 633/2007/EK és a 262/2009/EK rendeletet pedig hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, az 1032/2006/EK, a 633/2007/EK és a 262/2009/EK rendeletet pedig hatályon kívül kell helyezni.

| (10) | Az e rendeletben foglalt követelmények kidolgozása során kellően figyelembe vették az ATM-főterv tartalmát és az abban foglalt kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességeket. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben foglalt követelmények kidolgozása során kellően figyelembe vették az ATM-főterv tartalmát és az abban foglalt kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességeket.

| (11) | Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége az (EU) 2018/1139 rendelet (9) 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 01/2023. sz. véleményében intézkedéseket javasolt. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége az (EU) 2018/1139 rendelet (9) 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 01/2023. sz. véleményében intézkedéseket javasolt.

| (12) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosításai

Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | »hálózatkezelő«: az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében említett funkciók végrehajtásához szükséges feladatokkal megbízott szerv;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

»hálózatkezelő«: az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében említett funkciók végrehajtásához szükséges feladatokkal megbízott szerv;”;

| b) | a szöveg a következő 9., 10., 11., 12. és 13. ponttal egészül ki:






  „9. | »S-módú lekérdező állomás«: antennából és elektronikából álló rendszer, amely az egyes repülőgépeknek a szelektív mód (»S-mód«) segítségével történő utasítását támogatja; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő 9., 10., 11., 12. és 13. ponttal egészül ki:

„9.

»S-módú lekérdező állomás«: antennából és elektronikából álló rendszer, amely az egyes repülőgépeknek a szelektív mód (»S-mód«) segítségével történő utasítását támogatja;

| 10. | »jogosult S-módú lekérdező állomás«: az az S-módú lekérdező állomás, amelyre az alább felsorolt feltételekből legalább egy teljesül:






  a) | a lekérdező állomás legalább részben S-módú all call lekérdezésekre hagyatkozik, és válaszol az S-módú célfelderítésre; |
| --- | --- | --- |

10.

»jogosult S-módú lekérdező állomás«: az az S-módú lekérdező állomás, amelyre az alább felsorolt feltételekből legalább egy teljesül:

a)

a lekérdező állomás legalább részben S-módú all call lekérdezésekre hagyatkozik, és válaszol az S-módú célfelderítésre;

| b) | a lekérdező állomás állandó jelleggel, váltakozóan, működési tartományának egy részében vagy teljességgel kizárja a felismert S-módú célokat az S-módú all call lekérdezésekre; vagy |
| --- | --- |

b)

a lekérdező állomás állandó jelleggel, váltakozóan, működési tartományának egy részében vagy teljességgel kizárja a felismert S-módú célokat az S-módú all call lekérdezésekre; vagy

| c) | a lekérdező állomás az adatkapcsolati alkalmazásokhoz többhelyszínű kommunikációs protokollokat használ; |
| --- | --- |

c)

a lekérdező állomás az adatkapcsolati alkalmazásokhoz többhelyszínű kommunikációs protokollokat használ;

| 11. | »S-mód üzemeltető«: S-módú lekérdező állomást üzemeltető vagy annak üzemeltetését kínáló személy, szervezet, vagy vállalkozás, ideértve:






  a) | légtérellenőrző szolgálatot végző szolgáltatók; |
| --- | --- | --- |

11.

»S-mód üzemeltető«: S-módú lekérdező állomást üzemeltető vagy annak üzemeltetését kínáló személy, szervezet, vagy vállalkozás, ideértve:

a)

légtérellenőrző szolgálatot végző szolgáltatók;

| b) | az S-módú lekérdező állomások gyártói; |
| --- | --- |

b)

az S-módú lekérdező állomások gyártói;

| c) | repülőtér üzembentartók; |
| --- | --- |

c)

repülőtér üzembentartók;

| d) | kutatóintézetek; |
| --- | --- |

d)

kutatóintézetek;

| e) | az S-módú lekérdező állomás üzemeltetésére jogosult bármely egyéb szervezet; |
| --- | --- |

e)

az S-módú lekérdező állomás üzemeltetésére jogosult bármely egyéb szervezet;

| 12. | »káros zavarás«: olyan interferencia, amely megakadályozza a teljesítőképességre vonatkozó követelmények teljesítését; |
| --- | --- |

12.

»káros zavarás«: olyan interferencia, amely megakadályozza a teljesítőképességre vonatkozó követelmények teljesítését;

| 13. | »lekérdezésikód-kiosztási terv«: a legutóbb jóváhagyott lekérdezésikód-kiosztások teljes köre.”; |
| --- | --- |

13.

»lekérdezésikód-kiosztási terv«: a legutóbb jóváhagyott lekérdezésikód-kiosztások teljes köre.”;

| 2. | A 3. cikk a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:

  „(6a)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön üzemeltetett földi adóberendezések használata ne okozzon káros zavarást más felügyeleti rendszerekben.”
  ; |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:

„(6a)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön üzemeltetett földi adóberendezések használata ne okozzon káros zavarást más felügyeleti rendszerekben.”

| 3. | A szöveg a következő 3e. és 3f. cikkel egészül ki:

  „3e. cikk
  Az S-módú lekérdezési állomások kódjainak kiosztása

  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felügyeletük alá tartozó érintett S-mód üzemeltetők a lekérdezésikód-kiosztási terv frissítése nyomán a lekérdezésikód-kiosztásban bekövetkezett változásokról az aktualizált lekérdezésikód-kiosztási terv kézhezvételének napjától számított 14 naptári napon belül tájékoztatást kapjanak.


  (2)   A tagállamok a lekérdezési kódok kiosztásáért felelős rendszeren keresztül legalább 6 havonta a többi tagállam rendelkezésére bocsátják az illetékességi területükön lévő jogosult S-mód lekérdező állomások számára kiosztott és az általuk használt kódok naprakész nyilvántartását.


  (3)   Amennyiben a tagállam illetékességi területén található S-módú lekérdező állomások és egy harmadik ország illetékességi területén található S-módú lekérdező állomás működési tartományai között átfedés van, az érintett tagállam:






  a) | gondoskodik arról, hogy a harmadik ország tájékoztatást kapjon a lekérdezési kódok kiosztásával és használatával kapcsolatos biztonsági követelményekről; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő 3e. és 3f. cikkel egészül ki:

„3e. cikk

Az S-módú lekérdezési állomások kódjainak kiosztása

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felügyeletük alá tartozó érintett S-mód üzemeltetők a lekérdezésikód-kiosztási terv frissítése nyomán a lekérdezésikód-kiosztásban bekövetkezett változásokról az aktualizált lekérdezésikód-kiosztási terv kézhezvételének napjától számított 14 naptári napon belül tájékoztatást kapjanak.

(2)   A tagállamok a lekérdezési kódok kiosztásáért felelős rendszeren keresztül legalább 6 havonta a többi tagállam rendelkezésére bocsátják az illetékességi területükön lévő jogosult S-mód lekérdező állomások számára kiosztott és az általuk használt kódok naprakész nyilvántartását.

(3)   Amennyiben a tagállam illetékességi területén található S-módú lekérdező állomások és egy harmadik ország illetékességi területén található S-módú lekérdező állomás működési tartományai között átfedés van, az érintett tagállam:

a)

gondoskodik arról, hogy a harmadik ország tájékoztatást kapjon a lekérdezési kódok kiosztásával és használatával kapcsolatos biztonsági követelményekről;

| b) | megteszi a szükséges intézkedéseket a lekérdezési kódoknak az adott harmadik országgal történő koordinálására. |
| --- | --- |

b)

megteszi a szükséges intézkedéseket a lekérdezési kódoknak az adott harmadik országgal történő koordinálására.

(4)   A tagállamok tájékoztatják a joghatóságuk alá tartozó légiforgalmi szolgáltatókat a harmadik ország illetékességi területén működő azon S-módú lekérdező állomásokról, amelyek esetében az S-módú lekérdezési kódok kiosztását nem koordinálták.

(5)   A tagállamok ellenőrzik az S-mód üzemeltetőktől kapott lekérdezési kód iránti kérelmek érvényességét, mielőtt az (EU) 2019/123 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) IV. mellékletének 15. pontjában meghatározott lekérdezésikód-kiosztási rendszeren keresztül hozzáférhetővé tennék a lekérdezési kódokat.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a légtérellenőrző szolgálatoktól eltérő S-mód üzemeltetők megfeleljenek a VIII. melléklet CNS.TR.205 pontjának.

(7)   Az (1)–(6) bekezdésben meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) régiójának.

3f. cikk

Az egységes európai égbolt légterének használata

(1)   A spektrumvédelemmel összefüggésben a tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok valamelyike felett repülő légi jármű fedélzetén található másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladóra ne érkezzen túlzott mennyiségben olyan, a földi légtér-ellenőrzési lekérdező állomás által kibocsátott lekérdezés, amely választ igényel, vagy ugyan nem igényel választ, de elegendő ahhoz, hogy a másodlagos légtérellenőrző radar-válaszjeladó vevőkészülékének alsó küszöbértékét meghaladja. Amennyiben a tagállamok nem értenek egyet a szükséges intézkedésekkel kapcsolatban, az érintett tagállamok intézkedés céljából a Bizottság elé terjesztik az ügyet.

(2)   A tagállamok biztosítják minden hangfrekvencia-kijelölés 8,33 kHz-es csatornatávolságra történő átalakítását. Az átállási követelményeket a következő frekvenciakijelölések esetében nem kell alkalmazni:

| a) | amelyek az alábbi frekvenciákon 25 kHz-es csatornatávolságon belül maradnak:






  1. | a vészhelyzeti rádiófrekvencia (121,5 MHz); |
| --- | --- | --- |

a)

amelyek az alábbi frekvenciákon 25 kHz-es csatornatávolságon belül maradnak:

1.

a vészhelyzeti rádiófrekvencia (121,5 MHz);

| 2. | a kutató és mentőszolgálatok által használatos segédfrekvencia (123,1 MHz); |
| --- | --- |

2.

a kutató és mentőszolgálatok által használatos segédfrekvencia (123,1 MHz);

| 3. | az egységes európai égbolt légterén belüli használatra kijelölt URH-sávú digitális kapcsolat (VDL) frekvenciái; |
| --- | --- |

3.

az egységes európai égbolt légterén belüli használatra kijelölt URH-sávú digitális kapcsolat (VDL) frekvenciái;

| 4. | a légi járművek kommunikációs, címző és jelentő rendszerének (ACARS) frekvenciái (131,525 MHz, 131,725 MHz és 131,825 MHz); |
| --- | --- |

4.

a légi járművek kommunikációs, címző és jelentő rendszerének (ACARS) frekvenciái (131,525 MHz, 131,725 MHz és 131,825 MHz);

| b) | 25 kHz-es csatornatávolságon belüli ofszet (eltolt) vivőfrekvenciás művelet alkalmazásakor. |
| --- | --- |

b)

25 kHz-es csatornatávolságon belüli ofszet (eltolt) vivőfrekvenciás művelet alkalmazásakor.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott követelmények nem alkalmazandók sem az egységes európai égbolt azon légterében, amely nem része az ICAO EUR régiójának, sem a Canarias repüléstájékoztató körzet (FIR)/magaslégtéri repüléstájékoztató körzet (UIR) légterében.

(4)   A tagállamok által az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikkének (2) bekezdése alapján biztosított és a Bizottsággal közölt, az azon kötelezettség alóli mentességek, hogy a hálózatra korlátozott hatást gyakorló esetekben valamennyi frekvenciakijelölést 8,33 kHz-es csatornatávolságra váltsanak át, továbbra is érvényben maradnak.

(5)   A tagállamok adott esetben nemzeti légiforgalmi tájékoztató kiadványokban meghatározzák és közzéteszik az olyan légi járművek kezelésére vonatkozó eljárásokat, amelyek nincsenek felszerelve a következőkkel:

| a) | S-módú másodlagos légtérellenőrző radar válaszjeladó; |
| --- | --- |

a)

S-módú másodlagos légtérellenőrző radar válaszjeladó;

| b) | 8,33 kHz csatornatávolságú rádió. |
| --- | --- |

b)

8,33 kHz csatornatávolságú rádió.

(*1)  A Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete (2019. január 24.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 677/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 28., 2019.1.31., 1. o.).”;"

*1

| 4. | Az I., a II., a III., a IV., a VIII., a IX., a X. és a XII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

4.

Az I., a II., a III., a IV., a VIII., a IX., a X. és a XII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1032/2006/EK, a 633/2007/EK és a 262/2009/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”) (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.)

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 62., 2017.3.8., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2023/1769 (2023. szeptember 12.) végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszerek rendszerelemek tervezésben vagy gyártásban részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások megállapításáról és az (EU) 2023/203 végrehajtási rendelet módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 19. oldalát).

4

(5)  A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 186., 2006.7.7., 27. o.).

5

(6)  A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 146., 2007.6.8., 7. o.).

6

(7)  A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 84., 2009.3.31., 20. o.).

7

(8)  A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 320., 2012.11.17., 14. o.).

8

(9)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

9

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet I., II., III., IV., VIII., IX., X. és XII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő 30a. ponttal egészül ki:






  „30a. | »ATM/ANS-berendezés«: az (EU) 2018/1139 rendelet 3. cikkének 6. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerelemek és az említett rendelet 3. cikkének 7. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerek, kivéve a 748/2012/EU bizottsági rendelet (*1) hatálya alá tartozó fedélzeti rendszerelemeket; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő 30a. ponttal egészül ki:

„30a.

»ATM/ANS-berendezés«: az (EU) 2018/1139 rendelet 3. cikkének 6. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerelemek és az említett rendelet 3. cikkének 7. pontjában meghatározott ATM/ANS-rendszerek, kivéve a 748/2012/EU bizottsági rendelet (*1) hatálya alá tartozó fedélzeti rendszerelemeket;

(*1)  A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).”
  "

| b) | a szöveg a következő 34a. ponttal egészül ki:






  „34a. | »határ«: az azon légteret lehatároló vízszintes vagy függőleges sík, amelyben egy ATC egység légiforgalmi szolgáltatást nyújt;” |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő 34a. ponttal egészül ki:

„34a.

»határ«: az azon légteret lehatároló vízszintes vagy függőleges sík, amelyben egy ATC egység légiforgalmi szolgáltatást nyújt;”

| c) | a szöveg a következő 39a. és 39b. ponttal egészül ki:






  „39a. | »koordinálási adatok«: a működtetést biztosító személyzet munkájához szükséges adatok a légi járatokkal kapcsolatos előzetes tájékoztatási, koordinálási és átadási eljárással, illetve a polgári-katonai koordinálás eljárásával kapcsolatban;” |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő 39a. és 39b. ponttal egészül ki:

„39a.

»koordinálási adatok«: a működtetést biztosító személyzet munkájához szükséges adatok a légi járatokkal kapcsolatos előzetes tájékoztatási, koordinálási és átadási eljárással, illetve a polgári-katonai koordinálás eljárásával kapcsolatban;”

| „39b. | »koordinációs pont« (COP): az ATC egységek által használt és a koordinációs eljárásban alkalmazott határon lévő vagy azzal szomszédos pont;” |
| --- | --- |

„39b.

»koordinációs pont« (COP): az ATC egységek által használt és a koordinációs eljárásban alkalmazott határon lévő vagy azzal szomszédos pont;”

| d) | a szöveg a következő 40a. ponttal egészül ki:






  „40a. | »adatkapcsolat-szolgáltatás«: egyértelműen meghatározott üzemeltetési célkitűzéssel rendelkező, és egy üzemeltetési eseményhez kapcsolódóan megkezdődő és véget érő, levegő-föld adatkapcsolaton keresztül megvalósuló kommunikáció által támogatott, egymással összefüggő légiforgalmi szolgáltatási tranzakciók együttese;” |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő 40a. ponttal egészül ki:

„40a.

»adatkapcsolat-szolgáltatás«: egyértelműen meghatározott üzemeltetési célkitűzéssel rendelkező, és egy üzemeltetési eseményhez kapcsolódóan megkezdődő és véget érő, levegő-föld adatkapcsolaton keresztül megvalósuló kommunikáció által támogatott, egymással összefüggő légiforgalmi szolgáltatási tranzakciók együttese;”

| e) | a szöveg a következő 46a. ponttal egészül ki:






  „46a. | »jogosult lekérdezési kód«: az II és az SI-kódok közül bármely kód, kivéve:






  a) | a 0 II-kódot; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a szöveg a következő 46a. ponttal egészül ki:

„46a.

»jogosult lekérdezési kód«: az II és az SI-kódok közül bármely kód, kivéve:

a)

a 0 II-kódot;

| b) | a katonai szervezetek, ezen belül a kormányközi szervezetek számára, különösen pedig az Észak-atlanti Szerződés Szervezete általi kezelésre és kódkiosztásra fenntartott lekérdezési kódokat;” |
| --- | --- |

b)

a katonai szervezetek, ezen belül a kormányközi szervezetek számára, különösen pedig az Észak-atlanti Szerződés Szervezete általi kezelésre és kódkiosztásra fenntartott lekérdezési kódokat;”

| f) | a szöveg a következő 47a. ponttal egészül ki:






  „47a. | »számított határkeresztezési adatok«: a koordinációs pont, a pont légi jármű által történő elérésének számított ideje és a légi jármű várható repülési szintje a koordinációs ponton;” |
| --- | --- | --- |

f)

a szöveg a következő 47a. ponttal egészül ki:

„47a.

»számított határkeresztezési adatok«: a koordinációs pont, a pont légi jármű által történő elérésének számított ideje és a légi jármű várható repülési szintje a koordinációs ponton;”

| g) | a szöveg a következő 62a. ponttal egészül ki:






  „62a. | »végrehajtási sorrend«: a lekérdezésikód-kiosztás időfüggő végrehajtási sorrendje, amelyet az S-mód-üzemeltetők az átmeneti lekérdezésikód-ütközések elkerülése érdekében kötelesek betartani;” |
| --- | --- | --- |

g)

a szöveg a következő 62a. ponttal egészül ki:

„62a.

»végrehajtási sorrend«: a lekérdezésikód-kiosztás időfüggő végrehajtási sorrendje, amelyet az S-mód-üzemeltetők az átmeneti lekérdezésikód-ütközések elkerülése érdekében kötelesek betartani;”

| h) | a szöveg a következő 73a. ponttal egészül ki:






  „73a. | »tájékoztatott egység«”: az az ATC egység, amelyik előzetes tájékoztatást kapott;” |
| --- | --- | --- |

h)

a szöveg a következő 73a. ponttal egészül ki:

„73a.

»tájékoztatott egység«”: az az ATC egység, amelyik előzetes tájékoztatást kapott;”

| i) | a szöveg a következő 81a. ponttal egészül ki:






  „81a. | »fogadó egység«: az a légiforgalmi irányító egység, amely adatokat fogad;” |
| --- | --- | --- |

i)

a szöveg a következő 81a. ponttal egészül ki:

„81a.

»fogadó egység«: az a légiforgalmi irányító egység, amely adatokat fogad;”

| j) | a 88. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „88. | »repülésbiztonsági irányelv«: az illetékes hatóság által kibocsátott vagy elfogadott dokumentum, amely:






  1. | a repülésbiztonság helyreállítása érdekében valamely funkcionális rendszeren intézkedések végrehajtását rendeli el vagy annak operatív használata tekintetében korlátozásokat ír elő, ha bizonyítható, hogy egyébként a repülésbiztonság veszélybe kerülne; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

j)

a 88. pont helyébe a következő szöveg lép:

„88.

»repülésbiztonsági irányelv«: az illetékes hatóság által kibocsátott vagy elfogadott dokumentum, amely:

1.

a repülésbiztonság helyreállítása érdekében valamely funkcionális rendszeren intézkedések végrehajtását rendeli el vagy annak operatív használata tekintetében korlátozásokat ír elő, ha bizonyítható, hogy egyébként a repülésbiztonság veszélybe kerülne; vagy

| 2. | az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*2) 6. cikkével összhangban kiadott megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezésen végrehajtandó intézkedéseket ír elő az azonosított, a biztonságot és/vagy a védelmet veszélyeztető állapot felszámolása, valamint az adott ATM/ANS-berendezés teljesítményének és átjárhatóságának helyreállítása érdekében, amennyiben bizonyított, hogy az adott berendezés biztonsága, védelme, teljesítménye vagy átjárhatósága egyébként veszélybe kerülhet. |
| --- | --- |

2.

az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*2) 6. cikkével összhangban kiadott megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezésen végrehajtandó intézkedéseket ír elő az azonosított, a biztonságot és/vagy a védelmet veszélyeztető állapot felszámolása, valamint az adott ATM/ANS-berendezés teljesítményének és átjárhatóságának helyreállítása érdekében, amennyiben bizonyított, hogy az adott berendezés biztonsága, védelme, teljesítménye vagy átjárhatósága egyébként veszélybe kerülhet.

(*2)  A Bizottság (EU) 2023/1768 (2023. július 14.) felhatalmazáson alapuló rendelete a légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálati rendszerek, valamint a légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálati rendszerelemek tanúsítására és a velük kapcsolatos nyilatkozattételre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 228., 2023.9.15., 1. o.);”
  "

| k) | a szöveg a következő 107a. és 107b. ponttal egészül ki:






  „107a. | »munkahely«: az a berendezés és műszaki felszerelés, amelynél a légiforgalmi szolgálat személyzete a munkakörébe tartozó feladatokat ellátja; |
| --- | --- | --- |

k)

a szöveg a következő 107a. és 107b. ponttal egészül ki:

„107a.

»munkahely«: az a berendezés és műszaki felszerelés, amelynél a légiforgalmi szolgálat személyzete a munkakörébe tartozó feladatokat ellátja;

| 107b. | »figyelmeztető üzenet«: az automatikus koordinációs eljárás hibája esetén a munkahelyeken megjelenő közlemény;”; |
| --- | --- |

107b.

»figyelmeztető üzenet«: az automatikus koordinációs eljárás hibája esetén a munkahelyeken megjelenő közlemény;”;

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az ATM/ANS.AR.A.020 a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az illetékes hatóság késedelem nélkül értesíti az Ügynökséget, ha a tudomására jut, hogy az (EU) 2018/1139 rendelet, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok vonatkozó rendelkezéseinek, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendelet szolgáltatókra alkalmazandó vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében jelentős probléma merül fel.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az ATM/ANS.AR.A.020 a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Az illetékes hatóság késedelem nélkül értesíti az Ügynökséget, ha a tudomására jut, hogy az (EU) 2018/1139 rendelet, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok vonatkozó rendelkezéseinek, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendelet szolgáltatókra alkalmazandó vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében jelentős probléma merül fel.”

| b) | az ATM/ANS.AR.A.030 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ATM/ANS.AR.A.030 Repülésbiztonsági irányelvek







  a) | Az illetékes hatóság repülésbiztonsági irányelvet bocsát ki, ha az alábbiak valamelyikének fennállását állapítja meg:






  1. | egy funkcionális rendszerben olyan, a repülésbiztonságot veszélyeztető körülmény, amely azonnali intézkedést tesz szükségessé; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az ATM/ANS.AR.A.030 pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  ATM/ANS.AR.A.030 Repülésbiztonsági irányelvek

a)

Az illetékes hatóság repülésbiztonsági irányelvet bocsát ki, ha az alábbiak valamelyikének fennállását állapítja meg:

1.

egy funkcionális rendszerben olyan, a repülésbiztonságot veszélyeztető körülmény, amely azonnali intézkedést tesz szükségessé;

| 2. | az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke szerinti megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó berendezésekben a biztonság, a védelem, a teljesítmény vagy az átjárhatóság nem kielégítő volta, amely állapot valószínűsíthetően más ATM/ANS-berendezésekben is fennáll vagy kialakulhat. |
| --- | --- |

2.

az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke szerinti megfelelőségi nyilatkozat hatálya alá tartozó berendezésekben a biztonság, a védelem, a teljesítmény vagy az átjárhatóság nem kielégítő volta, amely állapot valószínűsíthetően más ATM/ANS-berendezésekben is fennáll vagy kialakulhat.

| b) | A repülésbiztonsági irányelvet el kell juttatni az érintett ATM/ANS-szolgáltatóhoz, és annak tartalmaznia kell legalább az alábbi információkat:






  1. | a nem biztonságos körülmény meghatározása; |
| --- | --- | --- |

b)

A repülésbiztonsági irányelvet el kell juttatni az érintett ATM/ANS-szolgáltatóhoz, és annak tartalmaznia kell legalább az alábbi információkat:

1.

a nem biztonságos körülmény meghatározása;

| 2. | az érintett funkcionális rendszer meghatározása; |
| --- | --- |

2.

az érintett funkcionális rendszer meghatározása;

| 3. | a szükséges intézkedések és azok indokolása; |
| --- | --- |

3.

a szükséges intézkedések és azok indokolása;

| 4. | a szükséges intézkedések végrehajtására meghatározott határidő; |
| --- | --- |

4.

a szükséges intézkedések végrehajtására meghatározott határidő;

| 5. | a hatálybalépés időpontja. |
| --- | --- |

5.

a hatálybalépés időpontja.

| c) | Az illetékes hatóság a repülésbiztonsági irányelv másolatát a kibocsátást követő egy hónapon belül megküldi az Ügynökségnek és a többi érintett illetékes hatóságnak. |
| --- | --- |

c)

Az illetékes hatóság a repülésbiztonsági irányelv másolatát a kibocsátást követő egy hónapon belül megküldi az Ügynökségnek és a többi érintett illetékes hatóságnak.

| d) | Az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy az ATM/ANS-szolgáltatók megfelelnek-e a repülésbiztonsági irányelveknek és adott esetben az ATM/ANS berendezésekre vonatkozó irányelveknek.” |
| --- | --- |

d)

Az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy az ATM/ANS-szolgáltatók megfelelnek-e a repülésbiztonsági irányelveknek és adott esetben az ATM/ANS berendezésekre vonatkozó irányelveknek.”

| c) | az ATM/ANS.AR.C.005 a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az illetékes hatóság az ATM/ANS.AR.B.001 a) 1. pont hatálya alatt eljárást állapít meg az alábbiak ellenőrzése céljából:






  1. | a szolgáltatóknak a III–XIII. mellékletben meghatározott alkalmazandó követelményeknek, valamint a tanúsítványhoz kapcsolódó, annak kiállítása előtt teljesítendő feltételeknek való megfelelése. A tanúsítványt e melléklet 1. függelékével összhangban kell kiállítani; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az ATM/ANS.AR.C.005 a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Az illetékes hatóság az ATM/ANS.AR.B.001 a) 1. pont hatálya alatt eljárást állapít meg az alábbiak ellenőrzése céljából:

1.

a szolgáltatóknak a III–XIII. mellékletben meghatározott alkalmazandó követelményeknek, valamint a tanúsítványhoz kapcsolódó, annak kiállítása előtt teljesítendő feltételeknek való megfelelése. A tanúsítványt e melléklet 1. függelékével összhangban kell kiállítani;

| 2. | az 550/2004/EK rendelet 8. cikkével összhangban kibocsátott kijelölési jogi aktusban meghatározott, a repülésbiztonsággal összefüggő kötelezettségeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

2.

az 550/2004/EK rendelet 8. cikkével összhangban kibocsátott kijelölési jogi aktusban meghatározott, a repülésbiztonsággal összefüggő kötelezettségeknek való megfelelés;

| 3. | a felügyelete alá tartozó szolgáltatókra vonatkozó alkalmazandó kötelezettségeknek való folyamatos megfelelés; |
| --- | --- |

3.

a felügyelete alá tartozó szolgáltatókra vonatkozó alkalmazandó kötelezettségeknek való folyamatos megfelelés;

| 4. | az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott biztonsági, védelmi és interoperabilitási célkitűzések, alkalmazandó követelmények és egyéb feltételek végrehajtása; az ATM/ANS-berendezések tanúsítványaiban és/vagy az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó nyilatkozatokban meghatározott műszaki és teljesítménybeli korlátozások és feltételek; valamint az Ügynökség által az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 pontjával összhangban előírt biztonsági intézkedések, ezen belül az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek végrehajtása; |
| --- | --- |

4.

az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott biztonsági, védelmi és interoperabilitási célkitűzések, alkalmazandó követelmények és egyéb feltételek végrehajtása; az ATM/ANS-berendezések tanúsítványaiban és/vagy az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó nyilatkozatokban meghatározott műszaki és teljesítménybeli korlátozások és feltételek; valamint az Ügynökség által az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 pontjával összhangban előírt biztonsági intézkedések, ezen belül az ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó irányelvek végrehajtása;

| 5. | a repülésbiztonsági irányelvek, korrekciós intézkedések és végrehajtási intézkedések végrehajtása.” |
| --- | --- |

5.

a repülésbiztonsági irányelvek, korrekciós intézkedések és végrehajtási intézkedések végrehajtása.”

| d) | az ATM/ANS.AR.C.050 pont a következőképpen módosul:






  i. | a c), a d), az e) és az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | Az illetékes hatóság 1. szintű megállapítást tesz, ha az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendeletben és ezek végrehajtási szabályaiban szereplő alkalmazandó követelményeknek, az ATM/ANS-szolgáltató eljárásainak és kézikönyveinek, a tanúsítás feltételeinek, adott esetben a kijelölési jogi aktusnak, vagy valamely nyilatkozat tartalmának való olyan komoly meg nem felelést tár fel, amely jelentősen veszélyezteti a repülésbiztonságot vagy egyéb módon teszi kérdésessé a szolgáltató alkalmasságát feladatai további ellátására.
  1. szintű megállapítások többek között az alábbiak:






  1. | az operatív eljárások közzététele és/vagy a szolgáltatás nyújtása a repülésbiztonságot jelentősen veszélyeztető módon történt; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

az ATM/ANS.AR.C.050 pont a következőképpen módosul:

i.

a c), a d), az e) és az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

Az illetékes hatóság 1. szintű megállapítást tesz, ha az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendeletben és ezek végrehajtási szabályaiban szereplő alkalmazandó követelményeknek, az ATM/ANS-szolgáltató eljárásainak és kézikönyveinek, a tanúsítás feltételeinek, adott esetben a kijelölési jogi aktusnak, vagy valamely nyilatkozat tartalmának való olyan komoly meg nem felelést tár fel, amely jelentősen veszélyezteti a repülésbiztonságot vagy egyéb módon teszi kérdésessé a szolgáltató alkalmasságát feladatai további ellátására.

1. szintű megállapítások többek között az alábbiak:

1.

az operatív eljárások közzététele és/vagy a szolgáltatás nyújtása a repülésbiztonságot jelentősen veszélyeztető módon történt;

| 2. | a szolgáltató tanúsítványának megszerzése vagy a tanúsítvány érvényességének meghosszabbítása hamis okirati bizonyítékok benyújtásával történt; |
| --- | --- |

2.

a szolgáltató tanúsítványának megszerzése vagy a tanúsítvány érvényességének meghosszabbítása hamis okirati bizonyítékok benyújtásával történt;

| 3. | bizonyíték van arra, hogy a tanúsítványt törvénysértő tevékenységre vagy csalásra használják; |
| --- | --- |

3.

bizonyíték van arra, hogy a tanúsítványt törvénysértő tevékenységre vagy csalásra használják;

| 4. | nincs felelős vezető. |
| --- | --- |

4.

nincs felelős vezető.

| d) | Az illetékes hatóság 2. szintű megállapítást tesz, ha az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendeletben és ezek végrehajtási szabályaiban szereplő alkalmazandó követelményeknek, az ATM/ANS-szolgáltató eljárásainak és kézikönyveinek, a tanúsítás feltételeinek, vagy a nyilatkozat tartalmának való egyéb meg nem felelést tár fel. |
| --- | --- |

d)

Az illetékes hatóság 2. szintű megállapítást tesz, ha az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendeletben és ezek végrehajtási szabályaiban szereplő alkalmazandó követelményeknek, az ATM/ANS-szolgáltató eljárásainak és kézikönyveinek, a tanúsítás feltételeinek, vagy a nyilatkozat tartalmának való egyéb meg nem felelést tár fel.

| e) | Ha az ellenőrzés során vagy egyéb úton megállapítást tesz, az illetékes hatóság – az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendeletben és ezek végrehajtási szabályaiban előírt minden egyéb tevékenység sérelme nélkül – írásban tájékoztatja a szolgáltatót a megállapításról, és korrekciós intézkedéseket kér a feltárt meg nem felelés(ek) megszüntetésére.






  1. | 1. szintű megállapítások esetében az illetékes hatóság azonnali megfelelő intézkedéseket hoz, és adott esetben részben vagy egészben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt oly módon, hogy közben – ügyelve arra, hogy a biztonságot semmi ne veszélyeztesse –, a nyújtott szolgáltatás folyamatossága biztosítva legyen, a hálózatkezelő érintettsége esetén pedig tájékoztatja a Bizottságot. A megtett intézkedések a megállapítás mértékétől függenek, és mindaddig hatályban maradnak, amíg a szolgáltató sikeres korrekciós intézkedést nem tesz. |
| --- | --- | --- |

e)

Ha az ellenőrzés során vagy egyéb úton megállapítást tesz, az illetékes hatóság – az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban, illetve az 549/2004/EK, az 550/2004/EK és az 551/2004/EK rendeletben és ezek végrehajtási szabályaiban előírt minden egyéb tevékenység sérelme nélkül – írásban tájékoztatja a szolgáltatót a megállapításról, és korrekciós intézkedéseket kér a feltárt meg nem felelés(ek) megszüntetésére.

1.

1. szintű megállapítások esetében az illetékes hatóság azonnali megfelelő intézkedéseket hoz, és adott esetben részben vagy egészben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt oly módon, hogy közben – ügyelve arra, hogy a biztonságot semmi ne veszélyeztesse –, a nyújtott szolgáltatás folyamatossága biztosítva legyen, a hálózatkezelő érintettsége esetén pedig tájékoztatja a Bizottságot. A megtett intézkedések a megállapítás mértékétől függenek, és mindaddig hatályban maradnak, amíg a szolgáltató sikeres korrekciós intézkedést nem tesz.

| 2. | 2. szintű megállapítások esetében az illetékes hatóság:






  i. | cselekvési tervben foglalt, a megállapítás jellegének megfelelő végrehajtási időszakot biztosít a szolgáltató részére a korrekciós intézkedés megtételéhez; |
| --- | --- | --- |

2.

2. szintű megállapítások esetében az illetékes hatóság:

i.

cselekvési tervben foglalt, a megállapítás jellegének megfelelő végrehajtási időszakot biztosít a szolgáltató részére a korrekciós intézkedés megtételéhez;

| ii. | értékeli a szolgáltató által javasolt korrekciós intézkedési és végrehajtási tervet, és ha az értékelés eredménye azt mutatja, hogy azok elegendőek a meg nem felelés(ek) kiküszöbölésére, elfogadja a terveket. |
| --- | --- |

ii.

értékeli a szolgáltató által javasolt korrekciós intézkedési és végrehajtási tervet, és ha az értékelés eredménye azt mutatja, hogy azok elegendőek a meg nem felelés(ek) kiküszöbölésére, elfogadja a terveket.

| 3. | 2. szintű megállapítások esetében, ha a szolgáltató elmulaszt az illetékes hatóság számára a megállapítások fényében elfogadható korrekciós intézkedési tervet előterjeszteni vagy ha a szolgáltató az illetékes hatóság által elfogadott vagy kiterjesztett időszakon belül elmulasztja elvégezni a korrekciós intézkedést, a megállapítás 1. szintű megállapítássá minősíthető át, és megtehetők az 1. pontban meghatározott intézkedések. |
| --- | --- |

3.

2. szintű megállapítások esetében, ha a szolgáltató elmulaszt az illetékes hatóság számára a megállapítások fényében elfogadható korrekciós intézkedési tervet előterjeszteni vagy ha a szolgáltató az illetékes hatóság által elfogadott vagy kiterjesztett időszakon belül elmulasztja elvégezni a korrekciós intézkedést, a megállapítás 1. szintű megállapítássá minősíthető át, és megtehetők az 1. pontban meghatározott intézkedések.

| f) | Amennyiben az illetékes hatóság azt észleli, hogy az ATM/ANS-szolgáltató az ATM/ANS.OR.A.045 g) pontnak való megfelelés biztosítása nélkül épít be funkcionális rendszerébe ATM/ANS-berendezést, akkor – kellő figyelmet fordítva az üzemeltetés biztonságára és folyamatosságára – minden szükséges intézkedést meg kell tennie az érintett ATM/ANS-berendezés alkalmazási területének korlátozása vagy a felügyelete alá tartozó ATM/ANS-szolgáltatók általi használatának megtiltása érdekében.” |
| --- | --- |

f)

Amennyiben az illetékes hatóság azt észleli, hogy az ATM/ANS-szolgáltató az ATM/ANS.OR.A.045 g) pontnak való megfelelés biztosítása nélkül épít be funkcionális rendszerébe ATM/ANS-berendezést, akkor – kellő figyelmet fordítva az üzemeltetés biztonságára és folyamatosságára – minden szükséges intézkedést meg kell tennie az érintett ATM/ANS-berendezés alkalmazási területének korlátozása vagy a felügyelete alá tartozó ATM/ANS-szolgáltatók általi használatának megtiltása érdekében.”

| ii. | a szöveg a következő g) ponttal egészül ki:






  „g) | Az 1. vagy 2. szintű megállapításokat nem igénylő esetekben az illetékes hatóság észrevételeket tehet.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a szöveg a következő g) ponttal egészül ki:

„g)

Az 1. vagy 2. szintű megállapításokat nem igénylő esetekben az illetékes hatóság észrevételeket tehet.”;

| 3. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az ATM/ANS.OR.A.045 pont a következő g)–j) alponttal egészül ki:






  „g) | Mielőtt az ATM/ANS-berendezést beépítenék a funkcionális rendszerbe, az ATM/ANS-szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy:






  1. | az új vagy módosított ATM/ANS-berendezéseket az Ügynökség az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően tanúsította, és egy az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelet (*3) szerint jóváhagyott tervező vagy gyártó szervezet gyártotta; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az ATM/ANS.OR.A.045 pont a következő g)–j) alponttal egészül ki:

„g)

Mielőtt az ATM/ANS-berendezést beépítenék a funkcionális rendszerbe, az ATM/ANS-szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy:

1.

az új vagy módosított ATM/ANS-berendezéseket az Ügynökség az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően tanúsította, és egy az (EU) 2023/1769 bizottsági végrehajtási rendelet (*3) szerint jóváhagyott tervező vagy gyártó szervezet gyártotta; vagy

| 2. | az új vagy módosított ATM/ANS-berendezéseket egy jóváhagyott tervező szervezet az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően bejelentette, és egy az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet szerint jóváhagyott tervező vagy gyártó szervezet gyártotta; vagy |
| --- | --- |

2.

az új vagy módosított ATM/ANS-berendezéseket egy jóváhagyott tervező szervezet az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően bejelentette, és egy az (EU) 2023/1769 végrehajtási rendelet szerint jóváhagyott tervező vagy gyártó szervezet gyártotta; vagy

| 3. | az új vagy módosított ATM/ANS-berendezések rendelkeznek az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiadott megfelelőségi nyilatkozattal; vagy |
| --- | --- |

3.

az új vagy módosított ATM/ANS-berendezések rendelkeznek az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiadott megfelelőségi nyilatkozattal; vagy

| 4. | amennyiben az ATM/ANS-berendezés nem tartozik az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti megfelelőségértékelés hatálya alá, az adott ATM/ANS-berendezés tekintetében végzett ellenőrzés során megerősítést nyert, hogy az megfelel az alkalmazandó előírásoknak és minősítéseknek. |
| --- | --- |

4.

amennyiben az ATM/ANS-berendezés nem tartozik az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti megfelelőségértékelés hatálya alá, az adott ATM/ANS-berendezés tekintetében végzett ellenőrzés során megerősítést nyert, hogy az megfelel az alkalmazandó előírásoknak és minősítéseknek.

| h) | Az ATM/ANS-szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy az ATM/ANS-berendezés tekintetében végzett ellenőrzés során megerősítést nyert, hogy az megfelel a berendezés gyártója által kiadott előírásoknak, beleértve a beszerelést és a helyszíni tesztelés(eke)t is. |
| --- | --- |

h)

Az ATM/ANS-szolgáltató megbizonyosodik arról, hogy az ATM/ANS-berendezés tekintetében végzett ellenőrzés során megerősítést nyert, hogy az megfelel a berendezés gyártója által kiadott előírásoknak, beleértve a beszerelést és a helyszíni tesztelés(eke)t is.

| i) | Mielőtt az ATM/ANS-szolgáltató üzembe helyezi az ATM/ANS-berendezést, gondoskodik arról, hogy az a módosított funkcionális rendszer, amelybe az adott ATM/ANS-berendezést beépítették, megfeleljen az összes alkalmazandó követelménynek, és azonosítja az összes eltérést és korlátozást. |
| --- | --- |

i)

Mielőtt az ATM/ANS-szolgáltató üzembe helyezi az ATM/ANS-berendezést, gondoskodik arról, hogy az a módosított funkcionális rendszer, amelybe az adott ATM/ANS-berendezést beépítették, megfeleljen az összes alkalmazandó követelménynek, és azonosítja az összes eltérést és korlátozást.

| j) | Amikor az ATM/ANS-szolgáltató üzembe helyezi az ATM/ANS-berendezést, gondoskodik arról, hogy az ATM/ANS-berendezést vagy a módosított berendezést a felhasználási feltételeknek és az alkalmazandó korlátozásoknak megfelelően építsék ki, és azok megfeleljenek az összes alkalmazandó követelménynek. |
| --- | --- |

j)

Amikor az ATM/ANS-szolgáltató üzembe helyezi az ATM/ANS-berendezést, gondoskodik arról, hogy az ATM/ANS-berendezést vagy a módosított berendezést a felhasználási feltételeknek és az alkalmazandó korlátozásoknak megfelelően építsék ki, és azok megfeleljenek az összes alkalmazandó követelménynek.

(*3)  A Bizottság (EU) 2023/1769 (2023. szeptember 12.) végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 228., 2023.9.15., 19. o.)”;"

| b) | az ATM/ANS.OR.A.060 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ATM/ANS.OR.A.060 Haladéktalan reagálás a repülésbiztonsági problémákra







  a) | A szolgáltató végrehajtja az illetékes hatóság által az ATM/ANS.AR.A.025 c) ponttal összhangban előírt valamennyi repülésbiztonsági intézkedést, ideértve a repülésbiztonsági irányelveket is.
  Amennyiben az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkével összhangban kiadott megfelelőségi nyilatkozatban említett feltétel helyesbítése céljából repülésbiztonsági irányelvet adnak ki, és az illetékes hatóság sürgős intézkedést igénylő esetben nem rendelkezik másként, az ATM/ANS-szolgáltató:






  1. | javaslatot tesz a megfelelő korrekciós intézkedésre, és a javaslattal kapcsolatos részletes adatokat jóváhagyásra benyújtja az illetékes hatósághoz; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az ATM/ANS.OR.A.060 pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  ATM/ANS.OR.A.060 Haladéktalan reagálás a repülésbiztonsági problémákra

a)

A szolgáltató végrehajtja az illetékes hatóság által az ATM/ANS.AR.A.025 c) ponttal összhangban előírt valamennyi repülésbiztonsági intézkedést, ideértve a repülésbiztonsági irányelveket is.

Amennyiben az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkével összhangban kiadott megfelelőségi nyilatkozatban említett feltétel helyesbítése céljából repülésbiztonsági irányelvet adnak ki, és az illetékes hatóság sürgős intézkedést igénylő esetben nem rendelkezik másként, az ATM/ANS-szolgáltató:

1.

javaslatot tesz a megfelelő korrekciós intézkedésre, és a javaslattal kapcsolatos részletes adatokat jóváhagyásra benyújtja az illetékes hatósághoz;

| 2. | az illetékes hatóság jóváhagyását követően eleget tesz a javaslatnak.” |
| --- | --- |

2.

az illetékes hatóság jóváhagyását követően eleget tesz a javaslatnak.”

| c) | az ATM/ANS.OR.B.005 a) pont a következő 8. ponttal egészül ki:






  „8. | eljárás annak biztosítására, hogy az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tervezése vagy tervmódosításai megfeleljenek az alkalmazandó előírásoknak, és ezen belül álljon rendelkezésre a megfelelés igazolására szolgáló független ellenőrzési funkció, amelynek alapján az ATM/ANS-szolgáltató megfelelőségi nyilatkozatot és ahhoz kapcsolódó megfelelési dokumentációt állít ki.” |
| --- | --- | --- |

c)

az ATM/ANS.OR.B.005 a) pont a következő 8. ponttal egészül ki:

„8.

eljárás annak biztosítására, hogy az (EU) 2023/1768 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének hatálya alá tartozó ATM/ANS-berendezések tervezése vagy tervmódosításai megfeleljenek az alkalmazandó előírásoknak, és ezen belül álljon rendelkezésre a megfelelés igazolására szolgáló független ellenőrzési funkció, amelynek alapján az ATM/ANS-szolgáltató megfelelőségi nyilatkozatot és ahhoz kapcsolódó megfelelési dokumentációt állít ki.”

| d) | az ATM/ANS.OR.D.025 pont a következőképpen módosul:






  1. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | A hálózatirányító tevékenységeiről éves jelentést készít a Bizottság és az Ügynökség részére. A jelentésnek ki kell térnie a működtetési teljesítményre, valamint – különösen a biztonság terén – a jelentős tevékenységekre és fejlesztésekre.” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

az ATM/ANS.OR.D.025 pont a következőképpen módosul:

1.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

A hálózatirányító tevékenységeiről éves jelentést készít a Bizottság és az Ügynökség részére. A jelentésnek ki kell térnie a működtetési teljesítményre, valamint – különösen a biztonság terén – a jelentős tevékenységekre és fejlesztésekre.”

| 2. | a d) 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | a hálózatirányító esetében a hálózatstratégiai tervben megállapított teljesítménycélokhoz képest elért teljesítmény, a hálózatműködtetési terv szerinti teljesítménymutatók segítségével összevetve a tényleges teljesítményt a hálózatműködtetési tervben meghatározott teljesítménnyel;”; |
| --- | --- | --- |

2.

a d) 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

a hálózatirányító esetében a hálózatstratégiai tervben megállapított teljesítménycélokhoz képest elért teljesítmény, a hálózatműködtetési terv szerinti teljesítménymutatók segítségével összevetve a tényleges teljesítményt a hálózatműködtetési tervben meghatározott teljesítménnyel;”;

| 4. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az ATS.OR.400 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ATS.OR.400 Légi mozgószolgálat (levegő-föld összeköttetés) – általános előírások







  a) | A légiforgalmi szolgáltató hangalapú kommunikációt vagy adatkapcsolatot, illetve mindkettőt használja a légiforgalmi szolgáltatásokra irányuló levegő-föld összeköttetés során. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az ATS.OR.400 pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  ATS.OR.400 Légi mozgószolgálat (levegő-föld összeköttetés) – általános előírások

a)

A légiforgalmi szolgáltató hangalapú kommunikációt vagy adatkapcsolatot, illetve mindkettőt használja a légiforgalmi szolgáltatásokra irányuló levegő-föld összeköttetés során.

| b) | Amennyiben a levegő-föld beszédüzemű kommunikáció 8,33 kHz-es csatornaosztáson alapul, a légiforgalmi szolgáltató gondoskodik arról, hogy:






  1. | a levegő-föld beszédüzemű kommunikációra szolgáló valamennyi berendezés alkalmas legyen a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására, és képes legyen a 25 kHz-es távolságú csatornákra hangolni; |
| --- | --- | --- |

b)

Amennyiben a levegő-föld beszédüzemű kommunikáció 8,33 kHz-es csatornaosztáson alapul, a légiforgalmi szolgáltató gondoskodik arról, hogy:

1.

a levegő-föld beszédüzemű kommunikációra szolgáló valamennyi berendezés alkalmas legyen a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására, és képes legyen a 25 kHz-es távolságú csatornákra hangolni;

| 2. | minden beszédüzemű frekvenciakiosztás rendelkezzen a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására való alkalmassággal; |
| --- | --- |

2.

minden beszédüzemű frekvenciakiosztás rendelkezzen a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására való alkalmassággal;

| 3. | a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel felszerelt légi járművekre és az ilyen berendezéssel nem felszerelt légi járművekre alkalmazandó eljárások – a légiforgalmi szolgálati egységek közötti átadásra is figyelemmel – szerepeljenek az említett ATS-egységek közötti koordinációs egyezményben; |
| --- | --- |

3.

a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel felszerelt légi járművekre és az ilyen berendezéssel nem felszerelt légi járművekre alkalmazandó eljárások – a légiforgalmi szolgálati egységek közötti átadásra is figyelemmel – szerepeljenek az említett ATS-egységek közötti koordinációs egyezményben;

| 4. | a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel nem felszerelt légi járművek is repülhessenek, feltéve, hogy azok UHF-en vagy a 25 kHz-es frekvenciakijelölésen keresztül a légiforgalmi szolgáltatási rendszer kapacitáshatárain belül biztonságosan kezelhetők; valamint |
| --- | --- |

4.

a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel nem felszerelt légi járművek is repülhessenek, feltéve, hogy azok UHF-en vagy a 25 kHz-es frekvenciakijelölésen keresztül a légiforgalmi szolgáltatási rendszer kapacitáshatárain belül biztonságosan kezelhetők; valamint

| 5. | az őt kijelölő tagállammal évente közölje a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel nem felszerelt állami légi járművek kezelésére vonatkozó terveit, figyelembe véve a tagállamok által a nemzeti légiforgalmi tájékoztató kiadványaikban közzétett eljárásokhoz kapcsolódó kapacitáskorlátokat. |
| --- | --- |

5.

az őt kijelölő tagállammal évente közölje a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel nem felszerelt állami légi járművek kezelésére vonatkozó terveit, figyelembe véve a tagállamok által a nemzeti légiforgalmi tájékoztató kiadványaikban közzétett eljárásokhoz kapcsolódó kapacitáskorlátokat.

| c) | Ha a légijármű-vezető és a légiforgalmi irányító között közvetlen kétirányú beszédüzemű kommunikációra vagy adatkapcsolati kommunikációra kerül sor légiforgalmi irányító szolgálat nyújtása érdekében, a légiforgalmi szolgáltató rögzítő berendezéseket biztosít minden ilyen levegő-föld összeköttetési csatornán. |
| --- | --- |

c)

Ha a légijármű-vezető és a légiforgalmi irányító között közvetlen kétirányú beszédüzemű kommunikációra vagy adatkapcsolati kommunikációra kerül sor légiforgalmi irányító szolgálat nyújtása érdekében, a légiforgalmi szolgáltató rögzítő berendezéseket biztosít minden ilyen levegő-föld összeköttetési csatornán.

| d) | Ha közvetlen levegő-föld kétirányú beszédüzemű vagy adatkapcsolati kommunikációra kerül sor repüléstájékoztató szolgálat nyújtása érdekében, beleértve a repülőtéri repüléstájékoztató szolgálatot (AFIS) is, az illetékes hatóság ettől eltérő rendelkezése hiányában a légiforgalmi szolgáltató rögzítő berendezéseket biztosít minden ilyen levegő-föld összeköttetési csatornán.” |
| --- | --- |

d)

Ha közvetlen levegő-föld kétirányú beszédüzemű vagy adatkapcsolati kommunikációra kerül sor repüléstájékoztató szolgálat nyújtása érdekében, beleértve a repülőtéri repüléstájékoztató szolgálatot (AFIS) is, az illetékes hatóság ettől eltérő rendelkezése hiányában a légiforgalmi szolgáltató rögzítő berendezéseket biztosít minden ilyen levegő-föld összeköttetési csatornán.”

| b) | az ATS.OR.415 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ATS.OR.415 Légi mozgószolgálat (levegő-föld összeköttetés) – körzeti irányító szolgálat

  A légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy:






  a) | a levegő-föld összeköttetési létesítmények lehetővé tegyék a kétirányú beszédüzemű kommunikációt a körzeti irányító szolgálatot nyújtó egység és a megfelelő felszereléssel rendelkező, az irányítói területen vagy területeken belül bárhol repülő légi járművek között; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

az ATS.OR.415 pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  ATS.OR.415 Légi mozgószolgálat (levegő-föld összeköttetés) – körzeti irányító szolgálat

A légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy:

a)

a levegő-föld összeköttetési létesítmények lehetővé tegyék a kétirányú beszédüzemű kommunikációt a körzeti irányító szolgálatot nyújtó egység és a megfelelő felszereléssel rendelkező, az irányítói területen vagy területeken belül bárhol repülő légi járművek között; valamint

| b) | a levegő-föld összeköttetési létesítmények lehetővé tegyék a kétirányú beszédüzemű kommunikációt a körzeti irányító szolgálatot nyújtó egység és a megfelelő felszereléssel rendelkező, az (EU) 2023/1770 bizottsági végrehajtási rendelet (*4) AUR.COM.2001 pontjában említett légtérben repülő légi jármű között, az említett végrehajtási rendelet AUR.COM.2005 1. pontjának a) alpontjában említett adatkapcsolat-szolgáltatások működtetése érdekében. |
| --- | --- |

b)

a levegő-föld összeköttetési létesítmények lehetővé tegyék a kétirányú beszédüzemű kommunikációt a körzeti irányító szolgálatot nyújtó egység és a megfelelő felszereléssel rendelkező, az (EU) 2023/1770 bizottsági végrehajtási rendelet (*4) AUR.COM.2001 pontjában említett légtérben repülő légi jármű között, az említett végrehajtási rendelet AUR.COM.2005 1. pontjának a) alpontjában említett adatkapcsolat-szolgáltatások működtetése érdekében.

(*4)  A Bizottság (EU) 2023/1770 (2023. szeptember 12.) végrehajtási rendelete az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-berendezésekre vonatkozó rendelkezések és az egységes európai égbolt légterének használatához kapcsolódó üzemeltetési szabályok megállapításáról, valamint a 29/2009/EK rendelet, továbbá az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 228., 2023.9.15., 39. o.)”;"

| c) | az ATS.OR.430 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ATS.OR.430 Légiforgalmi állandóhelyű szolgálat (föld-föld összeköttetés) – általános rész







  a) | A légiforgalmi szolgáltató a légiforgalmi szolgáltatásokra irányuló föld-föld összeköttetés során biztosítja közvetlen beszéd útján megvalósuló kommunikáció vagy adatkapcsolat-kommunikáció használatát, vagy mindkettőt. |
| --- | --- | --- |

c)

az ATS.OR.430 pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  ATS.OR.430 Légiforgalmi állandóhelyű szolgálat (föld-föld összeköttetés) – általános rész

a)

A légiforgalmi szolgáltató a légiforgalmi szolgáltatásokra irányuló föld-föld összeköttetés során biztosítja közvetlen beszéd útján megvalósuló kommunikáció vagy adatkapcsolat-kommunikáció használatát, vagy mindkettőt.

| b) | Ha az ATC koordinációs célokat szolgáló kommunikáció automatizálással támogatott, a légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy:






  1. | a megfelelő eszközöket alkalmazzák a lényeges repülési információk automatikus fogadására, tárolására, feldolgozására, kinyerésére és megjelenítésére, illetve továbbítására; |
| --- | --- | --- |

b)

Ha az ATC koordinációs célokat szolgáló kommunikáció automatizálással támogatott, a légiforgalmi szolgáltató biztosítja, hogy:

1.

a megfelelő eszközöket alkalmazzák a lényeges repülési információk automatikus fogadására, tárolására, feldolgozására, kinyerésére és megjelenítésére, illetve továbbítására;

| 2. | az átadó egységnél a légi járatok koordinálásáért felelős légiforgalmi irányító vagy irányítók egyértelmű jelzést kapjanak az ilyen automatizált koordináció meghiúsulásáról vagy rendellenességeiről; |
| --- | --- |

2.

az átadó egységnél a légi járatok koordinálásáért felelős légiforgalmi irányító vagy irányítók egyértelmű jelzést kapjanak az ilyen automatizált koordináció meghiúsulásáról vagy rendellenességeiről;

| 3. | a vonatkozó munkahelyeken megjelenjenek a rendszerinformáció-cserével kapcsolatos figyelmeztető üzenetek; |
| --- | --- |

3.

a vonatkozó munkahelyeken megjelenjenek a rendszerinformáció-cserével kapcsolatos figyelmeztető üzenetek;

| 4. | a légiforgalmi irányítók megkapják a lényeges rendszerinformációcsere-folyamatokra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

4.

a légiforgalmi irányítók megkapják a lényeges rendszerinformációcsere-folyamatokra vonatkozó információkat;

| 5. | a légiforgalmi irányítók rendelkezzenek az egymással megosztott repülési információk módosításához szükséges eszközökkel.” |
| --- | --- |

5.

a légiforgalmi irányítók rendelkezzenek az egymással megosztott repülési információk módosításához szükséges eszközökkel.”

| d) | a szöveg a következő ATS.OR.446 ponttal egészül ki:

  „
  ATS.OR.446 Felügyeleti adatok







  a) | A légiforgalmi szolgáltatók a harmadik ország illetékességi területén működő S-módú lekérdező állomásoktól származó adatokat nem használhatják fel, amennyiben a lekérdezési kódok kiosztását nem koordinálták. |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő ATS.OR.446 ponttal egészül ki:

„
  ATS.OR.446 Felügyeleti adatok

a)

A légiforgalmi szolgáltatók a harmadik ország illetékességi területén működő S-módú lekérdező állomásoktól származó adatokat nem használhatják fel, amennyiben a lekérdezési kódok kiosztását nem koordinálták.

| b) | A légiforgalmi szolgáltatók biztosítják, hogy rendelkezésre álljanak az ahhoz szükséges kapacitások, hogy a légiforgalmi irányítók az 1. függelékben részletezetteknek megfelelően a fedélzetről leadott légijármű-azonosító funkció felhasználásával azonosíthassák az egyes légi járműveket. |
| --- | --- |

b)

A légiforgalmi szolgáltatók biztosítják, hogy rendelkezésre álljanak az ahhoz szükséges kapacitások, hogy a légiforgalmi irányítók az 1. függelékben részletezetteknek megfelelően a fedélzetről leadott légijármű-azonosító funkció felhasználásával azonosíthassák az egyes légi járműveket.

| c) | A légiforgalmi szolgáltatók a légi járművek elkülönítésére vonatkozó minimumkövetelmények teljesítésével biztosítják a zökkenőmentes működést az illetékességi körükbe tartozó légtéren belül és az azzal szomszédos légterek határán.” |
| --- | --- |

c)

A légiforgalmi szolgáltatók a légi járművek elkülönítésére vonatkozó minimumkövetelmények teljesítésével biztosítják a zökkenőmentes működést az illetékességi körükbe tartozó légtéren belül és az azzal szomszédos légterek határán.”

| e) | az ATS.TR.230. pont a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | Az európai (EUR) ICAO-régión belül körzeti irányító szolgálatot ellátó egységek között, illetve – amennyiben erre vonatkozó megállapodás születik – más légiforgalmi irányító egységekkel vagy egységek között az irányítási felelősség átadásának koordinálását a 2. függelékben meghatározott automatizált eljárásokkal kell támogatni.” |
| --- | --- | --- |

e)

az ATS.TR.230. pont a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

Az európai (EUR) ICAO-régión belül körzeti irányító szolgálatot ellátó egységek között, illetve – amennyiben erre vonatkozó megállapodás születik – más légiforgalmi irányító egységekkel vagy egységek között az irányítási felelősség átadásának koordinálását a 2. függelékben meghatározott automatizált eljárásokkal kell támogatni.”

| f) | a szöveg az alábbi 1. és 2. függelékkel egészül ki:


  „1. függelék

  Az egyedi légi járműveknek a fedélzetről leadott légijármű-azonosító jelek felhasználásával végrehajtott, az ATS.OR.446 b) pontban előírtak szerinti azonosítása

  A fedélzetről leadott jelek révén történő légijármű-azonosító funkciót a következők szerint kell használni az egyedi légijármű-azonosításhoz:






  a) | A légiforgalmi szolgáltatónak be kell jelentenie a hálózatkezelőnek azokat a légtérrészeket, ahol az egyedi légijármű-azonosítás a fedélzetről leadott jelek révén történő légijármű-azonosító funkció segítségével történik. |
| --- | --- | --- |

f)

a szöveg az alábbi 1. és 2. függelékkel egészül ki:

„1. függelék

Az egyedi légi járműveknek a fedélzetről leadott légijármű-azonosító jelek felhasználásával végrehajtott, az ATS.OR.446 b) pontban előírtak szerinti azonosítása

A fedélzetről leadott jelek révén történő légijármű-azonosító funkciót a következők szerint kell használni az egyedi légijármű-azonosításhoz:

a)

A légiforgalmi szolgáltatónak be kell jelentenie a hálózatkezelőnek azokat a légtérrészeket, ahol az egyedi légijármű-azonosítás a fedélzetről leadott jelek révén történő légijármű-azonosító funkció segítségével történik.

| b) | Az A1000 láthatósági SSR-kódot kell hozzárendelni az olyan légi járművekhez, amelyek esetében az egyedi légijármű-azonosítás a fedélzetről leadott jelek révén történő légijármű-azonosító funkció segítségével történik. |
| --- | --- |

b)

Az A1000 láthatósági SSR-kódot kell hozzárendelni az olyan légi járművekhez, amelyek esetében az egyedi légijármű-azonosítás a fedélzetről leadott jelek révén történő légijármű-azonosító funkció segítségével történik.

| c) | Azon esetek kivételével, amikor a d) pontban meghatározott feltételek valamelyike alkalmazandó, az A1000 láthatósági SSR-kódot kell hozzárendelni az induló légi járművekhez, illetve az olyan légi járművekhez, amelyek esetében a g) ponttal összhangban kódváltás szükséges, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:






  1. | a fedélzetről leadott légijármű-azonosító jel megegyezik a repülési terv adott légi járműre vonatkozó bejegyzésével; |
| --- | --- | --- |

c)

Azon esetek kivételével, amikor a d) pontban meghatározott feltételek valamelyike alkalmazandó, az A1000 láthatósági SSR-kódot kell hozzárendelni az induló légi járművekhez, illetve az olyan légi járművekhez, amelyek esetében a g) ponttal összhangban kódváltás szükséges, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

1.

a fedélzetről leadott légijármű-azonosító jel megegyezik a repülési terv adott légi járműre vonatkozó bejegyzésével;

| 2. | a hálózatkezelő közölte, hogy az adott légi jármű jogosult az A1000 láthatósági SSR-kód kiosztására. |
| --- | --- |

2.

a hálózatkezelő közölte, hogy az adott légi jármű jogosult az A1000 láthatósági SSR-kód kiosztására.

| d) | A c) pontban említett légi járművek nem kaphatják meg az A1000 láthatósági SSR-kódot, amennyiben az alábbi feltételek bármelyike fennáll:






  1. | a léginavigációs szolgáltató a földi légtérellenőrző érzékelők váratlan leállását tapasztalja, és emiatt a légi járművek részére egyedi SSR-kódok kiosztását megkövetelő vészhelyzeti intézkedéseket léptetett életbe; |
| --- | --- | --- |

d)

A c) pontban említett légi járművek nem kaphatják meg az A1000 láthatósági SSR-kódot, amennyiben az alábbi feltételek bármelyike fennáll:

1.

a léginavigációs szolgáltató a földi légtérellenőrző érzékelők váratlan leállását tapasztalja, és emiatt a légi járművek részére egyedi SSR-kódok kiosztását megkövetelő vészhelyzeti intézkedéseket léptetett életbe;

| 2. | kivételes rendkívüli katonai intézkedések szükségessé teszik, hogy a léginavigációs szolgáltatók egyedi SSR-kódokat osszanak ki a légi járműveknek; |
| --- | --- |

2.

kivételes rendkívüli katonai intézkedések szükségessé teszik, hogy a léginavigációs szolgáltatók egyedi SSR-kódokat osszanak ki a légi járműveknek;

| 3. | a c) pont szerint az A1000 láthatósági SSR-kódra jogosult légi jármű az a) pontban említett légtérrészből kilép vagy egyéb módon kényszerül elhagyni azt. |
| --- | --- |

3.

a c) pont szerint az A1000 láthatósági SSR-kódra jogosult légi jármű az a) pontban említett légtérrészből kilép vagy egyéb módon kényszerül elhagyni azt.

| e) | Azoknak a légi járműveknek, amelyek nem kaptak a c) pont szerint A1000 láthatósági SSR-kódot, SSR-kódot kell kiosztani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján. |
| --- | --- |

e)

Azoknak a légi járműveknek, amelyek nem kaptak a c) pont szerint A1000 láthatósági SSR-kódot, SSR-kódot kell kiosztani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján.

| f) | Amikor egy légi jármű SSR-kódot kap, a lehető leghamarabb ellenőrizni kell, hogy a pilóta által beállított SSR-kód megegyezik-e a légi járatnak kiosztott kóddal. |
| --- | --- |

f)

Amikor egy légi jármű SSR-kódot kap, a lehető leghamarabb ellenőrizni kell, hogy a pilóta által beállított SSR-kód megegyezik-e a légi járatnak kiosztott kóddal.

| g) | A szomszédos államok légiforgalmi szolgáltatói között átadásra kerülő légi járműveknek kiosztott SSR-kódok esetében automatikusan ellenőrizni kell, hogy a kiosztott SSR-kódot meg lehet-e tartani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján. |
| --- | --- |

g)

A szomszédos államok légiforgalmi szolgáltatói között átadásra kerülő légi járműveknek kiosztott SSR-kódok esetében automatikusan ellenőrizni kell, hogy a kiosztott SSR-kódot meg lehet-e tartani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján.

| h) | A légi járműveket egyedi SSR-kódok felhasználásával azonosító szomszédos léginavigációs szolgáltatókkal hivatalos megállapodást kell kötni, amely legalább a következőket tartalmazza:






  1. | a szomszédos országok léginavigációs szolgáltatói kötelesek a légi járműveket úgy átadni, hogy azok rendelkeznek a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján kiosztott ellenőrzött, egyedi SSR-kóddal; |
| --- | --- | --- |

h)

A légi járműveket egyedi SSR-kódok felhasználásával azonosító szomszédos léginavigációs szolgáltatókkal hivatalos megállapodást kell kötni, amely legalább a következőket tartalmazza:

1.

a szomszédos országok léginavigációs szolgáltatói kötelesek a légi járműveket úgy átadni, hogy azok rendelkeznek a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján kiosztott ellenőrzött, egyedi SSR-kóddal;

| 2. | az átvevő egységet kötelező értesíteni a légtérellenőrző rendszerek fedélzeti rendszerelemeinek működésében tapasztalt rendellenességekről; |
| --- | --- |

2.

az átvevő egységet kötelező értesíteni a légtérellenőrző rendszerek fedélzeti rendszerelemeinek működésében tapasztalt rendellenességekről;

| i) | a légiforgalmi szolgáltatók biztosítják, hogy a légi járművek egyedi azonosításának megállapítása céljából létrehozott, a tagállamok által elfogadott és harmadik országokkal összehangolt listának megfelelő különálló SSR-kódok kiosztása megfeleljen a következőknek:






  1. | az SSR-kódokat automatikusan kell a légi járművek részére kiosztani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján; |
| --- | --- | --- |

i)

a légiforgalmi szolgáltatók biztosítják, hogy a légi járművek egyedi azonosításának megállapítása céljából létrehozott, a tagállamok által elfogadott és harmadik országokkal összehangolt listának megfelelő különálló SSR-kódok kiosztása megfeleljen a következőknek:

1.

az SSR-kódokat automatikusan kell a légi járművek részére kiosztani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján;

| 2. | a szomszédos államok léginavigációs szolgáltatói között átadásra kerülő légi járműveknek kiosztott SSR-kódok esetében ellenőrizni kell, hogy a kiosztott SSR-kódot meg lehet-e tartani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján; |
| --- | --- |

2.

a szomszédos államok léginavigációs szolgáltatói között átadásra kerülő légi járműveknek kiosztott SSR-kódok esetében ellenőrizni kell, hogy a kiosztott SSR-kódot meg lehet-e tartani a tagállamok által elfogadott és a harmadik országokkal egyeztetett kódkiosztási lista alapján;

| 3. | az SSR-kódokat a differenciált kódkiosztás lehetővé tétele érdekében különböző kategóriákba kell sorolni; |
| --- | --- |

3.

az SSR-kódokat a differenciált kódkiosztás lehetővé tétele érdekében különböző kategóriákba kell sorolni;

| 4. | a 3) pontban említett különböző kategóriákba tartozó SSR-kódokat a légi járatok útirányai alapján kell kiosztani; |
| --- | --- |

4.

a 3) pontban említett különböző kategóriákba tartozó SSR-kódokat a légi járatok útirányai alapján kell kiosztani;

| 5. | ugyanazon SSR kód többszöri, egyidejű kiosztása azon légi járatok számára lehetséges, amelyek útvonalai között a kódkiosztás szempontjából nincs ütközés. |
| --- | --- |

5.

ugyanazon SSR kód többszöri, egyidejű kiosztása azon légi járatok számára lehetséges, amelyek útvonalai között a kódkiosztás szempontjából nincs ütközés.

| 6. | az irányítók automatikusan tájékoztatást kapnak arról, ha egy SSR-kódot nem szándékosan kétszer osztottak ki. |
| --- | --- |

6.

az irányítók automatikusan tájékoztatást kapnak arról, ha egy SSR-kódot nem szándékosan kétszer osztottak ki.

2. függelék

Az ATS.TR.230 c) pontban előírt automatizált koordináció érdekében végrehajtandó folyamatok

| A. | A körzeti irányító szolgálatot ellátó egységek között, illetve – amennyiben erre vonatkozó megállapodás születik – más légiforgalmi irányító egységekkel vagy egységek között végrehajtandó kötelező eljárások a következők:






  a) | Előzetes tájékoztatás






  1. | Az előzetes tájékoztatási eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

A körzeti irányító szolgálatot ellátó egységek között, illetve – amennyiben erre vonatkozó megállapodás születik – más légiforgalmi irányító egységekkel vagy egységek között végrehajtandó kötelező eljárások a következők:

a)

Előzetes tájékoztatás

1.

Az előzetes tájékoztatási eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | SSR mód és kód (ha rendelkezésre áll); |
| --- | --- |

ii.

SSR mód és kód (ha rendelkezésre áll);

| iii. | indulási repülőtér; |
| --- | --- |

iii.

indulási repülőtér;

| iv. | számított határkeresztezési adatok; |
| --- | --- |

iv.

számított határkeresztezési adatok;

| v. | rendeltetési repülőtér; |
| --- | --- |

v.

rendeltetési repülőtér;

| vi. | a légi jármű száma és típusa; |
| --- | --- |

vi.

a légi jármű száma és típusa;

| vii. | a repülés típusa; |
| --- | --- |

vii.

a repülés típusa;

| viii. | fedélzeti felszereltség és státusz. |
| --- | --- |

viii.

fedélzeti felszereltség és státusz.

| 2. | A »fedélzeti felszereltség és státusz« információk között legalább a csökkentett függőleges elkülönítési minimumnak (a továbbiakban: RVSM) és a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel való felszereltségnek szerepelnie kell. A koordinációs egyezménynek megfelelően az információk között további tételek is szerepelhetnek. |
| --- | --- |

2.

A »fedélzeti felszereltség és státusz« információk között legalább a csökkentett függőleges elkülönítési minimumnak (a továbbiakban: RVSM) és a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására alkalmas rádiókészülékkel való felszereltségnek szerepelnie kell. A koordinációs egyezménynek megfelelően az információk között további tételek is szerepelhetnek.

| 3. | Az előzetes tájékoztatási eljárást legalább egyszer el kell végezni minden érintett, a tervek szerint a határt keresztező légi jármű esetében, kivéve, ha a légi jármű felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljáráson esik át. |
| --- | --- |

3.

Az előzetes tájékoztatási eljárást legalább egyszer el kell végezni minden érintett, a tervek szerint a határt keresztező légi jármű esetében, kivéve, ha a légi jármű felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljáráson esik át.

| 4. | A légi járművekkel kapcsolatos határkeresztezési előzetes tájékoztatás érintettségi kritériumait a koordinációs egyezménnyel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.

A légi járművekkel kapcsolatos határkeresztezési előzetes tájékoztatás érintettségi kritériumait a koordinációs egyezménnyel összhangban kell meghatározni.

| 5. | Amikor az előzetes tájékoztatási eljárás nem végezhető el a két fél által közösen meghatározott határidőn belül a kezdeti koordinációs eljárás előtt, akkor azt bele kell foglalni a kezdeti koordinációs eljárásba. |
| --- | --- |

5.

Amikor az előzetes tájékoztatási eljárás nem végezhető el a két fél által közösen meghatározott határidőn belül a kezdeti koordinációs eljárás előtt, akkor azt bele kell foglalni a kezdeti koordinációs eljárásba.

| 6. | Amennyiben elvégzik, akkor az előzetes tájékoztatási eljárás megelőzi a kezdeti koordinációs eljárást. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben elvégzik, akkor az előzetes tájékoztatási eljárás megelőzi a kezdeti koordinációs eljárást.

| 7. | Az előzetes tájékoztatási eljárást minden egyes alkalommal meg kell ismételni, amikor kezdeti koordinációs eljárást megelőzően a következő adatok bármelyikében változás történik:






  i. | koordinációs pont (COP); |
| --- | --- | --- |

7.

Az előzetes tájékoztatási eljárást minden egyes alkalommal meg kell ismételni, amikor kezdeti koordinációs eljárást megelőzően a következő adatok bármelyikében változás történik:

i.

koordinációs pont (COP);

| ii. | az irányításátadási ponton várható SSR-kód; |
| --- | --- |

ii.

az irányításátadási ponton várható SSR-kód;

| iii. | rendeltetési repülőtér; |
| --- | --- |

iii.

rendeltetési repülőtér;

| iv. | a légi jármű típusa; |
| --- | --- |

iv.

a légi jármű típusa;

| v. | fedélzeti felszereltség és státusz. |
| --- | --- |

v.

fedélzeti felszereltség és státusz.

| 8. | Ha a továbbított adatok és az azoknak megfelelő, a fogadó rendszerben lévő adatok között eltérés tapasztalható, vagy nincs ilyen elérhető információ, akkor a következő kezdeti koordinációs adatok vételét követően korrekciós intézkedésekre lehet szükség, az eltérést pedig megoldás céljából továbbítani kell a megfelelő irányítói munkahelynek. |
| --- | --- |

8.

Ha a továbbított adatok és az azoknak megfelelő, a fogadó rendszerben lévő adatok között eltérés tapasztalható, vagy nincs ilyen elérhető információ, akkor a következő kezdeti koordinációs adatok vételét követően korrekciós intézkedésekre lehet szükség, az eltérést pedig megoldás céljából továbbítani kell a megfelelő irányítói munkahelynek.

| 9. | Az előzetes tájékoztatási eljárással kapcsolatos időbeli kritériumok:






  i. | Az előzetes tájékoztatási eljárást bizonyos számú, egy erre vonatkozó paraméter szerinti perccel a COP számított ideje előtt kell megkezdeni. |
| --- | --- | --- |

9.

Az előzetes tájékoztatási eljárással kapcsolatos időbeli kritériumok:

i.

Az előzetes tájékoztatási eljárást bizonyos számú, egy erre vonatkozó paraméter szerinti perccel a COP számított ideje előtt kell megkezdeni.

| ii. | Az előzetes tájékoztatási paramétereket az érintett ATC egységek közötti koordinációs egyezményben meg kell határozni. |
| --- | --- |

ii.

Az előzetes tájékoztatási paramétereket az érintett ATC egységek közötti koordinációs egyezményben meg kell határozni.

| iii. | Az előzetes tájékoztatási paramétereket külön-külön meg lehet határozni minden egyes koordinációs pont esetében. |
| --- | --- |

iii.

Az előzetes tájékoztatási paramétereket külön-külön meg lehet határozni minden egyes koordinációs pont esetében.

| b) | Kezdeti koordináció






  1. | A kezdeti koordináció hatálya alá tartozó légi járatok esetében a megállapodás tárgyát képező átadási feltételek működési szempontból kötelező érvényűek mindkét légiforgalmi irányító szolgálati egységre nézve, kivéve, ha a koordinációt törlik vagy módosítják. |
| --- | --- | --- |

b)

Kezdeti koordináció

1.

A kezdeti koordináció hatálya alá tartozó légi járatok esetében a megállapodás tárgyát képező átadási feltételek működési szempontból kötelező érvényűek mindkét légiforgalmi irányító szolgálati egységre nézve, kivéve, ha a koordinációt törlik vagy módosítják.

| 2. | A repülésre vonatkozó, a kezdeti koordinációs eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- |

2.

A repülésre vonatkozó, a kezdeti koordinációs eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | SSR mód és kód; |
| --- | --- |

ii.

SSR mód és kód;

| iii. | indulási repülőtér; |
| --- | --- |

iii.

indulási repülőtér;

| iv. | számított határkeresztezési adatok; |
| --- | --- |

iv.

számított határkeresztezési adatok;

| v. | rendeltetési repülőtér; |
| --- | --- |

v.

rendeltetési repülőtér;

| vi. | a légi jármű száma és típusa; |
| --- | --- |

vi.

a légi jármű száma és típusa;

| vii. | a repülés típusa; |
| --- | --- |

vii.

a repülés típusa;

| viii. | fedélzeti felszereltség és státusz. |
| --- | --- |

viii.

fedélzeti felszereltség és státusz.

| 3. | A »fedélzeti felszereltség és státusz« információk között szerepelnie kell legalább az RVSM képességnek és a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására való alkalmasságnak. A koordinációs egyezményekben kétoldalú megállapodás alapján további tételek is szerepelhetnek az információk között. |
| --- | --- |

3.

A »fedélzeti felszereltség és státusz« információk között szerepelnie kell legalább az RVSM képességnek és a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására való alkalmasságnak. A koordinációs egyezményekben kétoldalú megállapodás alapján további tételek is szerepelhetnek az információk között.

| 4. | A kezdeti koordinációs eljárást minden érintett, a tervek szerint a határt keresztező légi járat esetében el kell végezni. |
| --- | --- |

4.

A kezdeti koordinációs eljárást minden érintett, a tervek szerint a határt keresztező légi járat esetében el kell végezni.

| 5. | A légi járattal kapcsolatos határkeresztezési kezdeti koordináció érintettségi kritériumait a koordinációs egyezményekkel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

5.

A légi járattal kapcsolatos határkeresztezési kezdeti koordináció érintettségi kritériumait a koordinációs egyezményekkel összhangban kell meghatározni.

| 6. | Amennyiben manuálisan nem kezdeményezték, a kezdeti koordinációs eljárást a koordinációs egyezménynek megfelelően automatikusan meg kell kezdeni a következő időpontban:






  i. | egy erre vonatkozó paraméter szerinti, a kétoldalú megállapodásban rögzített idővel a koordinációs pont számított elérési ideje előtt, vagy |
| --- | --- | --- |

6.

Amennyiben manuálisan nem kezdeményezték, a kezdeti koordinációs eljárást a koordinációs egyezménynek megfelelően automatikusan meg kell kezdeni a következő időpontban:

i.

egy erre vonatkozó paraméter szerinti, a kétoldalú megállapodásban rögzített idővel a koordinációs pont számított elérési ideje előtt, vagy

| ii. | abban az időpontban, amikor a légi járat a koordinációs ponttól a kétoldalú megállapodásban meghatározott távolságra van, |
| --- | --- |

ii.

abban az időpontban, amikor a légi járat a koordinációs ponttól a kétoldalú megállapodásban meghatározott távolságra van,

| 7. | Egy légi járat esetében a kezdeti koordinációs eljárást csak egyszer kell elvégezni, kivéve, ha kezdeményezték a koordinációs eljárás törlését. |
| --- | --- |

7.

Egy légi járat esetében a kezdeti koordinációs eljárást csak egyszer kell elvégezni, kivéve, ha kezdeményezték a koordinációs eljárás törlését.

| 8. | A koordinációs eljárás törlését követően a kezdeti koordinációs eljárást újra lehet indítani ugyanazzal az egységgel. |
| --- | --- |

8.

A koordinációs eljárás törlését követően a kezdeti koordinációs eljárást újra lehet indítani ugyanazzal az egységgel.

| 9. | A kezdeti koordinációs eljárás befejezéséről, ezen belül a fogadó egység vételi megerősítéséről tájékoztatni kell az átadó egységet, és ha ez megtörtént, a légi járat »koordináltnak« minősül. |
| --- | --- |

9.

A kezdeti koordinációs eljárás befejezéséről, ezen belül a fogadó egység vételi megerősítéséről tájékoztatni kell az átadó egységet, és ha ez megtörtént, a légi járat »koordináltnak« minősül.

| 10. | Amennyiben a kezdeti koordinációs eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben a kezdeti koordinációs eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen.

| 11. | A kezdeti koordinációs információt hozzáférhetővé kell tenni a fogadó egység megfelelő irányítói munkahelyén. |
| --- | --- |

11.

A kezdeti koordinációs információt hozzáférhetővé kell tenni a fogadó egység megfelelő irányítói munkahelyén.

| c) | A koordináció módosítása






  1. | A koordinációmódosítási eljárás során biztosítani kell a korábban koordinált légi járattal való összerendelést. |
| --- | --- | --- |

c)

A koordináció módosítása

1.

A koordinációmódosítási eljárás során biztosítani kell a korábban koordinált légi járattal való összerendelést.

| 2. | A koordinációmódosítási eljárás hatálya alá tartozó légi járatok esetében a megállapodás tárgyát képező átadási feltételek működési szempontból kötelező érvényűek mindkét légiforgalmi irányító szolgálati egységre nézve, kivéve, ha a koordinációt törlik vagy a feltételeket további módosításnak vetik alá. |
| --- | --- |

2.

A koordinációmódosítási eljárás hatálya alá tartozó légi járatok esetében a megállapodás tárgyát képező átadási feltételek működési szempontból kötelező érvényűek mindkét légiforgalmi irányító szolgálati egységre nézve, kivéve, ha a koordinációt törlik vagy a feltételeket további módosításnak vetik alá.

| 3. | A koordinációmódosítási eljárás során a következő repülési információkat kell megadni, feltéve, hogy azok megváltoztak:






  i. | SSR mód és kód; |
| --- | --- | --- |

3.

A koordinációmódosítási eljárás során a következő repülési információkat kell megadni, feltéve, hogy azok megváltoztak:

i.

SSR mód és kód;

| ii. | számított idő és repülési magasság; |
| --- | --- |

ii.

számított idő és repülési magasság;

| iii. | fedélzeti felszereltség és státusz. |
| --- | --- |

iii.

fedélzeti felszereltség és státusz.

| 4. | Ha a kétoldalú megállapodásban szerepel, a koordinációmódosítási adatok keretében a következő információkat kell megadni, amennyiben azok megváltoztak:






  i. | koordinációs pont; |
| --- | --- | --- |

4.

Ha a kétoldalú megállapodásban szerepel, a koordinációmódosítási adatok keretében a következő információkat kell megadni, amennyiben azok megváltoztak:

i.

koordinációs pont;

| ii. | útvonal. |
| --- | --- |

ii.

útvonal.

| 5. | A koordinációmódosítási eljárás egy vagy több alkalommal megtörténhet azzal az egységgel, amelyikkel a légi járat aktuálisan koordinálva van. |
| --- | --- |

5.

A koordinációmódosítási eljárás egy vagy több alkalommal megtörténhet azzal az egységgel, amelyikkel a légi járat aktuálisan koordinálva van.

| 6. | A koordinációmódosítási eljárásra akkor kerül sor, ha:






  i. | a koordinációs pont fölé való érkezés számított ideje a korábban megadottól a kétoldalú megállapodásban rögzítettnél nagyobb értékkel eltér; |
| --- | --- | --- |

6.

A koordinációmódosítási eljárásra akkor kerül sor, ha:

i.

a koordinációs pont fölé való érkezés számított ideje a korábban megadottól a kétoldalú megállapodásban rögzítettnél nagyobb értékkel eltér;

| ii. | az átadási magasság(ok), az SSR-kód vagy a fedélzeti felszereltség és státusz eltér a korábban megadottól. |
| --- | --- |

ii.

az átadási magasság(ok), az SSR-kód vagy a fedélzeti felszereltség és státusz eltér a korábban megadottól.

| 7. | Ha a kétoldalú megállapodásban szerepel, a koordinációmódosítási eljárásra akkor kerül sor, ha a következőkben bármilyen változás történik:






  i. | koordinációs pont; |
| --- | --- | --- |

7.

Ha a kétoldalú megállapodásban szerepel, a koordinációmódosítási eljárásra akkor kerül sor, ha a következőkben bármilyen változás történik:

i.

koordinációs pont;

| ii. | útvonal. |
| --- | --- |

ii.

útvonal.

| 8. | A koordinációmódosítási eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet. |
| --- | --- |

8.

A koordinációmódosítási eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet.

| 9. | Amennyiben a koordinációmódosítási eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjelentetni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben a koordinációmódosítási eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjelentetni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen.

| 10. | A koordinációmódosítási eljárás a vonatkozó adatbevitelt vagy adatfrissítést követően azonnal megtörténik. |
| --- | --- |

10.

A koordinációmódosítási eljárás a vonatkozó adatbevitelt vagy adatfrissítést követően azonnal megtörténik.

| 11. | A koordinációmódosítási eljárást a koordinációs egyezményekkel összhangban le kell tiltani azután, hogy a légi járat a kétoldalú megállapodás szerinti időre/távolságra található az irányításátadási ponttól. |
| --- | --- |

11.

A koordinációmódosítási eljárást a koordinációs egyezményekkel összhangban le kell tiltani azután, hogy a légi járat a kétoldalú megállapodás szerinti időre/távolságra található az irányításátadási ponttól.

| 12. | A koordinációmódosítási információt hozzáférhetővé kell tenni a fogadó egység megfelelő irányítói munkahelyén. |
| --- | --- |

12.

A koordinációmódosítási információt hozzáférhetővé kell tenni a fogadó egység megfelelő irányítói munkahelyén.

| 13. | Amennyiben a koordinációmódosítási eljárás elvégzését nem igazolják vissza az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban, az átadó egység szóbeli koordinációt kezdeményez. |
| --- | --- |

13.

Amennyiben a koordinációmódosítási eljárás elvégzését nem igazolják vissza az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban, az átadó egység szóbeli koordinációt kezdeményez.

| d) | A koordináció törlése






  1. | A koordinációtörlési eljárás során biztosítani kell a korábbi, törlésre kerülő előzetes tájékoztatási vagy koordinációs eljárással való összerendelést. |
| --- | --- | --- |

d)

A koordináció törlése

1.

A koordinációtörlési eljárás során biztosítani kell a korábbi, törlésre kerülő előzetes tájékoztatási vagy koordinációs eljárással való összerendelést.

| 2. | A koordinációtörlési eljárást egy koordinált légi járat esetében egy egységgel akkor kell megvalósítani, ha:






  i. | az egység a koordinációs sorrendben már nem a következő egység; |
| --- | --- | --- |

2.

A koordinációtörlési eljárást egy koordinált légi járat esetében egy egységgel akkor kell megvalósítani, ha:

i.

az egység a koordinációs sorrendben már nem a következő egység;

| ii. | a repülési tervet a közleményküldő egységnél törölték, és így a koordináció a továbbiakban érvényét veszti; |
| --- | --- |

ii.

a repülési tervet a közleményküldő egységnél törölték, és így a koordináció a továbbiakban érvényét veszti;

| iii. | a légi járatra vonatkozóan az előző egységtől a koordináció törlésével kapcsolatos információ érkezik. |
| --- | --- |

iii.

a légi járatra vonatkozóan az előző egységtől a koordináció törlésével kapcsolatos információ érkezik.

| 3. | A koordinációtörlési eljárást egy előzetesen tájékoztatott légi járat esetében egy egységgel akkor kell megvalósítani, ha:






  i. | az egység a koordinációs sorrendben már nem a következő egység; |
| --- | --- | --- |

3.

A koordinációtörlési eljárást egy előzetesen tájékoztatott légi járat esetében egy egységgel akkor kell megvalósítani, ha:

i.

az egység a koordinációs sorrendben már nem a következő egység;

| ii. | a repülési tervet a közleményküldő egységnél törölték, és így a koordináció a továbbiakban érvényét veszti; |
| --- | --- |

ii.

a repülési tervet a közleményküldő egységnél törölték, és így a koordináció a továbbiakban érvényét veszti;

| iii. | a légi járatra vonatkozóan az előző egységtől a koordináció törlésével kapcsolatos információ érkezik; |
| --- | --- |

iii.

a légi járatra vonatkozóan az előző egységtől a koordináció törlésével kapcsolatos információ érkezik;

| iv. | a légi járművet az útvonalrepülés közben várakoztatják és módosított keresztezési időadat automatikusan nem határozható meg. |
| --- | --- |

iv.

a légi járművet az útvonalrepülés közben várakoztatják és módosított keresztezési időadat automatikusan nem határozható meg.

| 4. | A koordinációtörlési eljárásról, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet. |
| --- | --- |

4.

A koordinációtörlési eljárásról, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet.

| 5. | Amennyiben a koordinációtörlési eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a koordinációtörlési eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen.

| 6. | A koordinációtörlési információt hozzáférhetővé kell tenni az előzetesen tájékoztatott egység megfelelő irányítói munkahelyén vagy annál az egységnél, amellyel törlik a koordinációt. |
| --- | --- |

6.

A koordinációtörlési információt hozzáférhetővé kell tenni az előzetesen tájékoztatott egység megfelelő irányítói munkahelyén vagy annál az egységnél, amellyel törlik a koordinációt.

| 7. | Amennyiben a koordinációtörlési eljárás elvégzését nem igazolják vissza az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban, az átadó egység szóbeli koordinációt kezdeményez. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a koordinációtörlési eljárás elvégzését nem igazolják vissza az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban, az átadó egység szóbeli koordinációt kezdeményez.

| e) | Alapvető repülési adatok






  1. | Az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Alapvető repülési adatok

1.

Az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | SSR mód és kód. |
| --- | --- |

ii.

SSR mód és kód.

| 2. | Az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárás keretében biztosítható további információkról kétoldalú megállapodást kell kötni. |
| --- | --- |

2.

Az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárás keretében biztosítható további információkról kétoldalú megállapodást kell kötni.

| 3. | Az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárást minden érintett légi járat esetében automatikusan el kell végezni. |
| --- | --- |

3.

Az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárást minden érintett légi járat esetében automatikusan el kell végezni.

| 4. | Az alapvető repülési adatok érintettségi kritériumait a koordinációs egyezménnyel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.

Az alapvető repülési adatok érintettségi kritériumait a koordinációs egyezménnyel összhangban kell meghatározni.

| 5. | A koordinációmódosítási eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a továbbító egységet. |
| --- | --- |

5.

A koordinációmódosítási eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a továbbító egységet.

| 6. | Amennyiben az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az adatot továbbító egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az adatot továbbító egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen.

| f) | Az alapvető repülési adatok megváltoztatása






  1. | Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárás során biztosítani kell az összerendelést a korábban alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárásban részt vett légi járattal. |
| --- | --- | --- |

f)

Az alapvető repülési adatok megváltoztatása

1.

Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárás során biztosítani kell az összerendelést a korábban alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárásban részt vett légi járattal.

| 2. | Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárással kapcsolatos bármely más információ és az annak átadására vonatkozó kapcsolódó kritériumok kétoldalú megállapodás tárgyát képezik. |
| --- | --- |

2.

Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárással kapcsolatos bármely más információ és az annak átadására vonatkozó kapcsolódó kritériumok kétoldalú megállapodás tárgyát képezik.

| 3. | Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárást csak olyan légi járat esetében lehet lefolytatni, amelyről az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárás keretében már korábban előzetes tájékoztatást adtak. |
| --- | --- |

3.

Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárást csak olyan légi járat esetében lehet lefolytatni, amelyről az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárás keretében már korábban előzetes tájékoztatást adtak.

| 4. | Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárást automatikusan meg kell kezdeni a kétoldalú megállapodásban szereplő kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

4.

Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárást automatikusan meg kell kezdeni a kétoldalú megállapodásban szereplő kritériumokkal összhangban.

| 5. | Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárás befejezéséről, ezen belül a fogadó egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a továbbító egységet. |
| --- | --- |

5.

Az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárás befejezéséről, ezen belül a fogadó egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a továbbító egységet.

| 6. | Amennyiben az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az adatot továbbító egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben az alapvető repülési adatok megváltoztatására vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az adatot továbbító egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen.

| 7. | Az alapvető repülési adatok megváltoztatásával kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a fogadó egység megfelelő irányítói munkahelye számára. |
| --- | --- |

7.

Az alapvető repülési adatok megváltoztatásával kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a fogadó egység megfelelő irányítói munkahelye számára.

| B. | Amennyiben az érintett egységek a felszállás előtti tájékoztatás végrehajtásáról állapodnak meg, a frekvenciaváltási vagy az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárása a következő:






  a) | Felszállás előtti tájékoztatás és koordináció






  1. | A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Amennyiben az érintett egységek a felszállás előtti tájékoztatás végrehajtásáról állapodnak meg, a frekvenciaváltási vagy az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárása a következő:

a)

Felszállás előtti tájékoztatás és koordináció

1.

A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | SSR mód és kód (ha rendelkezésre áll); |
| --- | --- |

ii.

SSR mód és kód (ha rendelkezésre áll);

| iii. | indulási repülőtér; |
| --- | --- |

iii.

indulási repülőtér;

| iv. | a kétoldalú megállapodástól függően számított indulási idő vagy számított határkeresztezési adatok; |
| --- | --- |

iv.

a kétoldalú megállapodástól függően számított indulási idő vagy számított határkeresztezési adatok;

| v. | rendeltetési repülőtér; |
| --- | --- |

v.

rendeltetési repülőtér;

| vi. | a légi jármű száma és típusa. |
| --- | --- |

vi.

a légi jármű száma és típusa.

| 2. | A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárással kapcsolatos információk, amelyeket a közelkörzeti irányítói körzet irányító egysége vagy egy ACC ad ki, a következőket tartalmazzák:






  i. | a repülés típusa; |
| --- | --- | --- |

2.

A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárással kapcsolatos információk, amelyeket a közelkörzeti irányítói körzet irányító egysége vagy egy ACC ad ki, a következőket tartalmazzák:

i.

a repülés típusa;

| ii. | fedélzeti felszereltség és státusz. |
| --- | --- |

ii.

fedélzeti felszereltség és státusz.

| 3. | A »fedélzeti felszereltség és státusz« információk között szerepelnie kell legalább az RVSM képességnek és a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására való alkalmasságnak. |
| --- | --- |

3.

A »fedélzeti felszereltség és státusz« információk között szerepelnie kell legalább az RVSM képességnek és a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztására való alkalmasságnak.

| 4. | A »fedélzeti felszereltség és státusz« információ a koordinációs egyezményben foglalt kétoldalú megállapodásnak megfelelően tartalmazhat egyéb elemeket is. |
| --- | --- |

4.

A »fedélzeti felszereltség és státusz« információ a koordinációs egyezményben foglalt kétoldalú megállapodásnak megfelelően tartalmazhat egyéb elemeket is.

| 5. | A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárást minden olyan érintett légi járat esetében egy vagy több alkalommal el kell végezni, amely a tervek szerint keresztezi a határt, és amely esetében az indulástól a koordinációs pontig számított repülési idő nem elegendő a kezdeti koordinációs vagy előzetes tájékoztatási eljárás lefolytatásához. |
| --- | --- |

5.

A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárást minden olyan érintett légi járat esetében egy vagy több alkalommal el kell végezni, amely a tervek szerint keresztezi a határt, és amely esetében az indulástól a koordinációs pontig számított repülési idő nem elegendő a kezdeti koordinációs vagy előzetes tájékoztatási eljárás lefolytatásához.

| 6. | A légi járművekkel kapcsolatos határkeresztezési felszállás előtti tájékoztatás és koordináció érintettségi kritériumait a koordinációs egyezményekkel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

6.

A légi járművekkel kapcsolatos határkeresztezési felszállás előtti tájékoztatás és koordináció érintettségi kritériumait a koordinációs egyezményekkel összhangban kell meghatározni.

| 7. | A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárást minden alkalommal meg kell ismételni, ha változás következik be az olyan adatok bármelyikében, amelyek korábbi felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárás tárgyát képezték a felszállás előtt. |
| --- | --- |

7.

A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárást minden alkalommal meg kell ismételni, ha változás következik be az olyan adatok bármelyikében, amelyek korábbi felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárás tárgyát képezték a felszállás előtt.

| 8. | A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet. |
| --- | --- |

8.

A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet.

| 9. | Amennyiben a felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben a felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó egységen belül a légi járat koordinálásáért felelős irányítói munkahelyen.

| 10. | A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs információt hozzáférhetővé kell tenni a tájékoztatott egység megfelelő irányítói munkahelye számára. |
| --- | --- |

10.

A felszállás előtti tájékoztatási és koordinációs információt hozzáférhetővé kell tenni a tájékoztatott egység megfelelő irányítói munkahelye számára.

| b) | Frekvenciaváltás






  1. | A frekvenciaváltási eljárással kapcsolatos információk közé tartozik a légi jármű azonosító jele és a következők bármelyike, amennyiben rendelkezésre áll:






  i. | korai átadás jelzése; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Frekvenciaváltás

1.

A frekvenciaváltási eljárással kapcsolatos információk közé tartozik a légi jármű azonosító jele és a következők bármelyike, amennyiben rendelkezésre áll:

i.

korai átadás jelzése;

| ii. | engedélyezett magasság; |
| --- | --- |

ii.

engedélyezett magasság;

| iii. | a követendő irány utasítása vagy közvetlenútvonal-engedély; |
| --- | --- |

iii.

a követendő irány utasítása vagy közvetlenútvonal-engedély;

| iv. | tartandó sebességre vonatkozó utasítás; |
| --- | --- |

iv.

tartandó sebességre vonatkozó utasítás;

| v. | tartandó emelkedési/süllyedési mértékre vonatkozó utasítás. |
| --- | --- |

v.

tartandó emelkedési/süllyedési mértékre vonatkozó utasítás.

| 2. | Kétoldalú megállapodás alapján a frekvenciaváltással kapcsolatos adatok a következőket tartalmazzák:






  i. | a radar helyzetjel aktuális pozíciója; |
| --- | --- | --- |

2.

Kétoldalú megállapodás alapján a frekvenciaváltással kapcsolatos adatok a következőket tartalmazzák:

i.

a radar helyzetjel aktuális pozíciója;

| ii. | utasítás szerinti frekvencia. |
| --- | --- |

ii.

utasítás szerinti frekvencia.

| 3. | A frekvenciaváltási eljárást az átadó irányító manuálisan kezdeményezi. |
| --- | --- |

3.

A frekvenciaváltási eljárást az átadó irányító manuálisan kezdeményezi.

| 4. | A frekvenciaváltási eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó ATC-egységet. |
| --- | --- |

4.

A frekvenciaváltási eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó ATC-egységet.

| 5. | Amennyiben a frekvenciaváltási eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó ATC-egységen belüli megfelelő munkahelyen. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a frekvenciaváltási eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átadó ATC-egységen belüli megfelelő munkahelyen.

| 6. | A frekvenciaváltással kapcsolatos információt késedelem nélkül az átvevő irányító tudomására kell hozni. |
| --- | --- |

6.

A frekvenciaváltással kapcsolatos információt késedelem nélkül az átvevő irányító tudomására kell hozni.

| c) | Összeköttetés felvételét jelző közlemény






  1. | Az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárással kapcsolatos információk legalább a légi jármű azonosító jelét tartalmazzák. |
| --- | --- | --- |

c)

Összeköttetés felvételét jelző közlemény

1.

Az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárással kapcsolatos információk legalább a légi jármű azonosító jelét tartalmazzák.

| 2. | Az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárását az átvevő egység kezdeményezi az összeköttetés létrejöttekor. |
| --- | --- |

2.

Az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárását az átvevő egység kezdeményezi az összeköttetés létrejöttekor.

| 3. | Az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárásának befejezéséről, ezen belül az átadó egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átvevő ATC-egységet. |
| --- | --- |

3.

Az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárásának befejezéséről, ezen belül az átadó egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átvevő ATC-egységet.

| 4. | Amennyiben az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárásának befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átvevő ATC-egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az összeköttetés felvételét jelző közlemény eljárásának befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az átvevő ATC-egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen.

| 5. | Az összeköttetés felvételét jelző közleménnyel kapcsolatos információt késedelem nélkül az átadó egységen belüli irányító rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

5.

Az összeköttetés felvételét jelző közleménnyel kapcsolatos információt késedelem nélkül az átadó egységen belüli irányító rendelkezésére kell bocsátani.

| d) | Keresztezési szándékról szóló értesítés






  1. | A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Keresztezési szándékról szóló értesítés

1.

A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | SSR mód és kód; |
| --- | --- |

ii.

SSR mód és kód;

| iii. | a légi jármű száma és típusa; |
| --- | --- |

iii.

a légi jármű száma és típusa;

| iv. | a felelős szektor azonosítója; |
| --- | --- |

iv.

a felelős szektor azonosítója;

| v. | keresztezési útvonal, beleértve a számított időket és a számított repülésmagasságokat az útvonalon lévő minden egyes ponton. |
| --- | --- |

v.

keresztezési útvonal, beleértve a számított időket és a számított repülésmagasságokat az útvonalon lévő minden egyes ponton.

| 2. | A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás a koordinációs egyezményben meghatározottak szerint vagy automatikus, vagy azt az irányító manuálisan kezdeményezi. |
| --- | --- |

2.

A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás a koordinációs egyezményben meghatározottak szerint vagy automatikus, vagy azt az irányító manuálisan kezdeményezi.

| 3. | A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséról, tájékoztatni kell a tájékoztató egységet. |
| --- | --- |

3.

A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséról, tájékoztatni kell a tájékoztató egységet.

| 4. | Amennyiben a keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a tájékoztató egységnél. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a tájékoztató egységnél.

| 5. | A keresztezési szándékról szóló értesítéssel kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a tájékoztatott egység megfelelő irányítói munkahelye számára. |
| --- | --- |

5.

A keresztezési szándékról szóló értesítéssel kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a tájékoztatott egység megfelelő irányítói munkahelye számára.

| e) | Keresztezési engedély iránti kérelem






  1. | A keresztezési engedély kérelmi eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Keresztezési engedély iránti kérelem

1.

A keresztezési engedély kérelmi eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | SSR mód és kód; |
| --- | --- |

ii.

SSR mód és kód;

| iii. | a légi jármű száma és típusa; |
| --- | --- |

iii.

a légi jármű száma és típusa;

| iv. | a felelős szektor azonosítója; |
| --- | --- |

iv.

a felelős szektor azonosítója;

| v. | keresztezési útvonal, beleértve a számított időket és a számított repülésmagasságokat az útvonalon lévő minden egyes ponton. |
| --- | --- |

v.

keresztezési útvonal, beleértve a számított időket és a számított repülésmagasságokat az útvonalon lévő minden egyes ponton.

| 2. | Amennyiben kétoldalú megállapodás vonatkozik rá, a keresztezési engedély iránti kérelem tartalmazza a fedélzeti felszereltséget és státuszt. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben kétoldalú megállapodás vonatkozik rá, a keresztezési engedély iránti kérelem tartalmazza a fedélzeti felszereltséget és státuszt.

| 3. | A »fedélzeti felszereltség és státusz« információknak legalább az RVSM-képességet tartalmazniuk kell, és kétoldalú megállapodás alapján más elemeket is tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

3.

A »fedélzeti felszereltség és státusz« információknak legalább az RVSM-képességet tartalmazniuk kell, és kétoldalú megállapodás alapján más elemeket is tartalmazhatnak.

| 4. | A keresztezési engedély iránti kérelmet az irányító döntése alapján kell elindítani a koordinációs egyezményben meghatározott feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

4.

A keresztezési engedély iránti kérelmet az irányító döntése alapján kell elindítani a koordinációs egyezményben meghatározott feltételekkel összhangban.

| 5. | A keresztezési engedély kérelmi eljárásának befejezéséről, ezen belül a kérelmet fogadó egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a kérelmező egységet. |
| --- | --- |

5.

A keresztezési engedély kérelmi eljárásának befejezéséről, ezen belül a kérelmet fogadó egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a kérelmező egységet.

| 6. | Amennyiben a keresztezési engedély kérelmi eljárásának befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a kérelmező egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a keresztezési engedély kérelmi eljárásának befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a kérelmező egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen.

| 7. | A keresztezési engedély iránti kérelemmel kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a kérelmet fogadó egység megfelelő irányítói munkahely számára. |
| --- | --- |

7.

A keresztezési engedély iránti kérelemmel kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a kérelmet fogadó egység megfelelő irányítói munkahely számára.

| 8. | A keresztezési engedély kérelmi eljárására a következő módok valamelyikével kell válaszolni:






  i. | a javasolt útvonal/légtér-keresztezési adatok elfogadása, vagy |
| --- | --- | --- |

8.

A keresztezési engedély kérelmi eljárására a következő módok valamelyikével kell válaszolni:

i.

a javasolt útvonal/légtér-keresztezési adatok elfogadása, vagy

| ii. | ellenjavaslat, beleértve az eltérő útvonal/légtér-keresztezési adatok megadását a 6. szakaszban meghatározottak szerint, vagy |
| --- | --- |

ii.

ellenjavaslat, beleértve az eltérő útvonal/légtér-keresztezési adatok megadását a 6. szakaszban meghatározottak szerint, vagy

| iii. | a javasolt útvonal/légtér-keresztezési adatok visszautasítása. |
| --- | --- |

iii.

a javasolt útvonal/légtér-keresztezési adatok visszautasítása.

| 9. | Ha a kétoldalú megállapodásban szereplő intervallumon belül nem érkezik operatív válasz, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a kérelmező egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen. |
| --- | --- |

9.

Ha a kétoldalú megállapodásban szereplő intervallumon belül nem érkezik operatív válasz, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a kérelmező egységen belüli megfelelő irányítói munkahelyen.

| f) | Keresztezési ellenjavaslat






  1. | A keresztezési ellenjavaslat eljárása során biztosítani kell a korábban koordinált légi járattal való összerendelést. |
| --- | --- | --- |

f)

Keresztezési ellenjavaslat

1.

A keresztezési ellenjavaslat eljárása során biztosítani kell a korábban koordinált légi járattal való összerendelést.

| 2. | A keresztezési ellenjavaslat eljárásával kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- |

2.

A keresztezési ellenjavaslat eljárásával kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | keresztezési útvonal, beleértve a számított időket és a számított repülésmagasságokat az útvonalon lévő minden egyes ponton. |
| --- | --- |

ii.

keresztezési útvonal, beleértve a számított időket és a számított repülésmagasságokat az útvonalon lévő minden egyes ponton.

| 3. | Az ellenjavaslatnak új javasolt repülési szintet és/vagy útvonalat kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

3.

Az ellenjavaslatnak új javasolt repülési szintet és/vagy útvonalat kell tartalmaznia.

| 4. | A keresztezési ellenjavaslat eljárásának befejezéséről, ezen belül az eredetileg kérelmező egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az ellenjavaslatot tevő egységet. |
| --- | --- |

4.

A keresztezési ellenjavaslat eljárásának befejezéséről, ezen belül az eredetileg kérelmező egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az ellenjavaslatot tevő egységet.

| 5. | Amennyiben a keresztezési ellenjavaslat eljárásának befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az ellenjavaslatot tevő egységen belüli megfelelő munkahelyen. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a keresztezési ellenjavaslat eljárásának befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az ellenjavaslatot tevő egységen belüli megfelelő munkahelyen.

| 6. | A keresztezési ellenjavaslattal kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni az eredetileg kérelmező egység megfelelő irányítói munkahelyén. |
| --- | --- |

6.

A keresztezési ellenjavaslattal kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni az eredetileg kérelmező egység megfelelő irányítói munkahelyén.

| 7. | Amint az eredetileg kérelmező egységen belül megerősítik a keresztezési ellenjavaslattal kapcsolatos információ sikeres feldolgozását, ezt az eredetileg kérelmező egység által adott operatív válasznak kell követnie. |
| --- | --- |

7.

Amint az eredetileg kérelmező egységen belül megerősítik a keresztezési ellenjavaslattal kapcsolatos információ sikeres feldolgozását, ezt az eredetileg kérelmező egység által adott operatív válasznak kell követnie.

| 8. | A keresztezési ellenjavaslatra adott operatív válasz az esettől függően elfogadás vagy visszautasítás lehet. |
| --- | --- |

8.

A keresztezési ellenjavaslatra adott operatív válasz az esettől függően elfogadás vagy visszautasítás lehet.

| 9. | Ha a kétoldalú megállapodásban szereplő időintervallumon belül nem érkezik operatív válasz, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az ellenjavaslatot tevő egységen belüli megfelelő munkahelyen. |
| --- | --- |

9.

Ha a kétoldalú megállapodásban szereplő időintervallumon belül nem érkezik operatív válasz, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni az ellenjavaslatot tevő egységen belüli megfelelő munkahelyen.

| g) | Keresztezés törlése






  1. | A keresztezéstörlési eljárások során biztosítani kell azzal a korábbi előzetes tájékoztatási vagy koordinációs eljárással való összerendelést, amelyet törölnek. |
| --- | --- | --- |

g)

Keresztezés törlése

1.

A keresztezéstörlési eljárások során biztosítani kell azzal a korábbi előzetes tájékoztatási vagy koordinációs eljárással való összerendelést, amelyet törölnek.

| 2. | A keresztezéstörlési eljárást az az egység kezdeményezi, amelyik felelős a légi járatért, amikor a következők valamelyike bekövetkezik:






  i. | az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárással korábban már előzetesen tájékoztatott légi járat nem fog belépni a tájékoztatott egység légterébe vagy az már nem releváns a tájékoztatott egység számára; |
| --- | --- | --- |

2.

A keresztezéstörlési eljárást az az egység kezdeményezi, amelyik felelős a légi járatért, amikor a következők valamelyike bekövetkezik:

i.

az alapvető repülési adatokra vonatkozó eljárással korábban már előzetesen tájékoztatott légi járat nem fog belépni a tájékoztatott egység légterébe vagy az már nem releváns a tájékoztatott egység számára;

| ii. | a keresztezés nem fog megvalósulni a keresztezési tájékoztatási információban megadott útvonalon; |
| --- | --- |

ii.

a keresztezés nem fog megvalósulni a keresztezési tájékoztatási információban megadott útvonalon;

| iii. | a keresztezés nem fog megvalósulni a tárgyalás alatt lévő feltételek szerint vagy a légtér-keresztezési egyeztetési eljárás után meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

iii.

a keresztezés nem fog megvalósulni a tárgyalás alatt lévő feltételek szerint vagy a légtér-keresztezési egyeztetési eljárás után meghatározott feltételek szerint.

| 3. | A keresztezéstörlési eljárást automatikusan vagy manuálisan az irányító kezdeményezésére kell elindítani a koordinációs egyezményekkel összhangban. |
| --- | --- |

3.

A keresztezéstörlési eljárást automatikusan vagy manuálisan az irányító kezdeményezésére kell elindítani a koordinációs egyezményekkel összhangban.

| 4. | A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a tájékoztató egységet. |
| --- | --- |

4.

A keresztezési szándékról szóló értesítési eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell a tájékoztató egységet.

| 5. | Amennyiben a keresztezéstörlési eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a törlő egységen belüli megfelelő munkahelyen. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a keresztezéstörlési eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, figyelmeztető üzenetet kell megjeleníteni a törlő egységen belüli megfelelő munkahelyen.

| 6. | A keresztezés törlésével kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a tájékoztatott/engedélyadó egység megfelelő munkahelyén. |
| --- | --- |

6.

A keresztezés törlésével kapcsolatos információt hozzáférhetővé kell tenni a tájékoztatott/engedélyadó egység megfelelő munkahelyén.

| C. | Az (EU) 2023/xxx végrehajtási rendelet2023/1770 AUR.COM.2005 1. a) pontjában említett adatkapcsolat-szolgáltatás működtetéséhez szükséges körzeti irányító szolgálatot biztosító egységek között, illetve – amennyiben erre vonatkozó megállapodás születik – más légiforgalmi irányító egységekkel vagy egységek között az alábbi eljárásokat automatizálással kell támogatni:






  a) | A bejelentkezés továbbítása






  1. | A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

C.

Az (EU) 2023/xxx végrehajtási rendelet2023/1770 AUR.COM.2005 1. a) pontjában említett adatkapcsolat-szolgáltatás működtetéséhez szükséges körzeti irányító szolgálatot biztosító egységek között, illetve – amennyiben erre vonatkozó megállapodás születik – más légiforgalmi irányító egységekkel vagy egységek között az alábbi eljárásokat automatizálással kell támogatni:

a)

A bejelentkezés továbbítása

1.

A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | indulási repülőtér; |
| --- | --- |

ii.

indulási repülőtér;

| iii. | rendeltetési repülőtér; |
| --- | --- |

iii.

rendeltetési repülőtér;

| iv. | a bejelentkezés típusa; |
| --- | --- |

iv.

a bejelentkezés típusa;

| v. | a bejelentkezés paraméterei. |
| --- | --- |

v.

a bejelentkezés paraméterei.

| 2. | A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárást a tervek szerint határokat keresztező, adatkapcsolatra bejelentkezett légi járművek esetében egyetlen alkalommal kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.

A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárást a tervek szerint határokat keresztező, adatkapcsolatra bejelentkezett légi járművek esetében egyetlen alkalommal kell elvégezni.

| 3. | A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárást a koordinációs egyezménynek megfelelően a következő időpontok közül a korábbit követően a lehető leghamarabb kezdeményezni kell:






  i. | bizonyos számú, egy erre vonatkozó paraméter szerinti perccel a koordinációs pont számított elérési ideje előtt; |
| --- | --- | --- |

3.

A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárást a koordinációs egyezménynek megfelelően a következő időpontok közül a korábbit követően a lehető leghamarabb kezdeményezni kell:

i.

bizonyos számú, egy erre vonatkozó paraméter szerinti perccel a koordinációs pont számított elérési ideje előtt;

| ii. | abban az időpontban, amikor a légi járat a koordinációs ponttól a kétoldalú megállapodásban meghatározott távolságra van, |
| --- | --- |

ii.

abban az időpontban, amikor a légi járat a koordinációs ponttól a kétoldalú megállapodásban meghatározott távolságra van,

| 4. | A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárás érintettségi kritériumait a koordinációs egyezménnyel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.

A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárás érintettségi kritériumait a koordinációs egyezménnyel összhangban kell meghatározni.

| 5. | A bejelentkezés továbbítására vonatkozó információkat a fogadó egységben a megfelelő repülési információk között kell szerepeltetni. |
| --- | --- |

5.

A bejelentkezés továbbítására vonatkozó információkat a fogadó egységben a megfelelő repülési információk között kell szerepeltetni.

| 6. | A légi jármű bejelentkezési státuszát a fogadó egység megfelelő munkahelyén meg lehet jeleníteni. |
| --- | --- |

6.

A légi jármű bejelentkezési státuszát a fogadó egység megfelelő munkahelyén meg lehet jeleníteni.

| 7. | A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet. |
| --- | --- |

7.

A bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet.

| 8. | Amennyiben a bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, a légi jármű felé levegő-föld adatkapcsolat felvételét kezdeményezik. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben a bejelentkezés továbbítására vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, a légi jármű felé levegő-föld adatkapcsolat felvételét kezdeményezik.

| b) | A következő felhatalmazott egység értesítése






  1. | A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:






  i. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A következő felhatalmazott egység értesítése

1.

A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárással kapcsolatos információk legalább a következőket tartalmazzák:

i.

a légi jármű azonosító jele;

| ii. | indulási repülőtér; |
| --- | --- |

ii.

indulási repülőtér;

| iii. | rendeltetési repülőtér. |
| --- | --- |

iii.

rendeltetési repülőtér.

| 2. | A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárást minden egyes határokat keresztező, érintett légi jármű esetében egyetlen alkalommal kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.

A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárást minden egyes határokat keresztező, érintett légi jármű esetében egyetlen alkalommal kell elvégezni.

| 3. | A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárást azt követően kell kezdeményezni, hogy a légi járműre vonatkozó következő adatkérést a fedélzeti rendszer visszaigazolta. |
| --- | --- |

3.

A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárást azt követően kell kezdeményezni, hogy a légi járműre vonatkozó következő adatkérést a fedélzeti rendszer visszaigazolta.

| 4. | A következő felhatalmazott egység értesítésével kapcsolatos információ sikeres feldolgozását követően a fogadó egység a légiforgalmi irányító és a légijármű-vezető közötti adatkapcsolat-kommunikáció (CPDLC) megkezdésére irányuló kérést kezdeményez a légi járműnél. |
| --- | --- |

4.

A következő felhatalmazott egység értesítésével kapcsolatos információ sikeres feldolgozását követően a fogadó egység a légiforgalmi irányító és a légijármű-vezető közötti adatkapcsolat-kommunikáció (CPDLC) megkezdésére irányuló kérést kezdeményez a légi járműnél.

| 5. | Amennyiben a következő felhatalmazott egység értesítésével kapcsolatos információ nem érkezik meg egy erre vonatkozó paraméter szerinti, a kétoldalú megállapodásban rögzített időn belül, a fogadó egység helyi eljárásokat alkalmaz a légi járművel való adatkapcsolat-kommunikáció kezdeményezése érdekében. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a következő felhatalmazott egység értesítésével kapcsolatos információ nem érkezik meg egy erre vonatkozó paraméter szerinti, a kétoldalú megállapodásban rögzített időn belül, a fogadó egység helyi eljárásokat alkalmaz a légi járművel való adatkapcsolat-kommunikáció kezdeményezése érdekében.

| 6. | A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet. |
| --- | --- |

6.

A következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárás befejezéséről, ezen belül a tájékoztatott egység vételi megerősítéséről, tájékoztatni kell az átadó egységet.

| 7. | Amennyiben a következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, az átadó egység helyi eljárásokat kezdeményez. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a következő felhatalmazott egység értesítésére vonatkozó eljárás befejezését nem lehet az alkalmazandó szolgáltatásminőségi követelményekkel összhangban megerősíteni, az átadó egység helyi eljárásokat kezdeményez.

| 5. | a VIII. melléklet B. alrésze a következő 2. szakasszal egészül ki:

  „
  2. SZAKASZ



  A légtér-ellenőrzési szolgáltatókra vonatkozó műszaki követelmények



  CNS.TR.205 Az S-módú lekérdező állomások kódjainak kiosztása és használata







  a) | A légtér-ellenőrzési szolgáltató csak akkor működtethet megfelelő lekérdezési kód (IC) használatával egy jogosult S-módú lekérdező állomást, ha az érintett tagállam e célból lekérdezési kódot osztott ki számára. |
| --- | --- | --- |

5.

a VIII. melléklet B. alrésze a következő 2. szakasszal egészül ki:

„
  2. SZAKASZ

2. SZAKASZ

A légtér-ellenőrzési szolgáltatókra vonatkozó műszaki követelmények

A légtér-ellenőrzési szolgáltatókra vonatkozó műszaki követelmények

CNS.TR.205 Az S-módú lekérdező állomások kódjainak kiosztása és használata

CNS.TR.205 Az S-módú lekérdező állomások kódjainak kiosztása és használata

a)

A légtér-ellenőrzési szolgáltató csak akkor működtethet megfelelő lekérdezési kód (IC) használatával egy jogosult S-módú lekérdező állomást, ha az érintett tagállam e célból lekérdezési kódot osztott ki számára.

| b) | Az a légtér-ellenőrzési szolgáltató, amely olyan jogosult S-módú lekérdező állomást kíván működtetni vagy működtet, amelyre vonatkozóan nem kapott lekérdezési kódot, lekérdezési kód iránti kérelmet nyújt be az érintett tagállamnak, amely tartalmazza legalább a következő fő elemeket:






  1. | az érintett tagállamtól az egyedi kérelemhez rendelt hivatkozási szám; |
| --- | --- | --- |

b)

Az a légtér-ellenőrzési szolgáltató, amely olyan jogosult S-módú lekérdező állomást kíván működtetni vagy működtet, amelyre vonatkozóan nem kapott lekérdezési kódot, lekérdezési kód iránti kérelmet nyújt be az érintett tagállamnak, amely tartalmazza legalább a következő fő elemeket:

1.

az érintett tagállamtól az egyedi kérelemhez rendelt hivatkozási szám;

| 2. | az S-módú lekérdezésikód-kiosztás koordinálásáért felelős tagállami képviselő teljes elérhetősége; |
| --- | --- |

2.

az S-módú lekérdezésikód-kiosztás koordinálásáért felelős tagállami képviselő teljes elérhetősége;

| 3. | az S-módú lekérdezési kód kiosztásával kapcsolatos ügyekben az S-mód-üzemeltetők számára megadott kapcsolattartó összes adata; |
| --- | --- |

3.

az S-módú lekérdezési kód kiosztásával kapcsolatos ügyekben az S-mód-üzemeltetők számára megadott kapcsolattartó összes adata;

| 4. | az S-módú lekérdező állomás neve; |
| --- | --- |

4.

az S-módú lekérdező állomás neve;

| 5. | az S-módú lekérdező állomás használata (üzemeltetés vagy tesztelés); |
| --- | --- |

5.

az S-módú lekérdező állomás használata (üzemeltetés vagy tesztelés);

| 6. | az S-módú lekérdező állomás helye; |
| --- | --- |

6.

az S-módú lekérdező állomás helye;

| 7. | az S-módú lekérdező állomás első S-módú átvitelének tervezett dátuma; |
| --- | --- |

7.

az S-módú lekérdező állomás első S-módú átvitelének tervezett dátuma;

| 8. | az igényelt S-módú üzemi tartomány; |
| --- | --- |

8.

az igényelt S-módú üzemi tartomány;

| 9. | a konkrét működési követelmények; |
| --- | --- |

9.

a konkrét működési követelmények;

| 10. | az SI-kódra vonatkozó képesség; |
| --- | --- |

10.

az SI-kódra vonatkozó képesség;

| 11. | az »II/SI-kód üzemeltetésére« vonatkozó képesség; |
| --- | --- |

11.

az »II/SI-kód üzemeltetésére« vonatkozó képesség;

| 12. | a lefedettségitérkép-képesség. |
| --- | --- |

12.

a lefedettségitérkép-képesség.

| c) | A légtér-ellenőrzési szolgáltatónak meg kell felelnie az általa kapott lekérdezésikód-kiosztás főbb elemeinek, ezen belül legalább a következőknek:






  1. | az érintett tagállam által kiadott megfelelő hivatkozási szám; |
| --- | --- | --- |

c)

A légtér-ellenőrzési szolgáltatónak meg kell felelnie az általa kapott lekérdezésikód-kiosztás főbb elemeinek, ezen belül legalább a következőknek:

1.

az érintett tagállam által kiadott megfelelő hivatkozási szám;

| 2. | a lekérdezésikód-kiosztó szolgáltatásból származó egyedi kiosztási hivatkozás; |
| --- | --- |

2.

a lekérdezésikód-kiosztó szolgáltatásból származó egyedi kiosztási hivatkozás;

| 3. | a hatálytalanított kiosztásokra való hivatkozás, adott esetben; |
| --- | --- |

3.

a hatálytalanított kiosztásokra való hivatkozás, adott esetben;

| 4. | a kiosztott lekérdezési kód; |
| --- | --- |

4.

a kiosztott lekérdezési kód;

| 5. | a szektorált tartományok vagy S-módú lefedettségi térkép formájában megjelenő légtér-ellenőrzési és lockout lefedettségi korlátozások; |
| --- | --- |

5.

a szektorált tartományok vagy S-módú lefedettségi térkép formájában megjelenő légtér-ellenőrzési és lockout lefedettségi korlátozások;

| 6. | az az alkalmazási időszak, amelynek során a kiosztást regisztrálni kell a kérelemben megnevezett S-módú lekérdező állomásba; |
| --- | --- |

6.

az az alkalmazási időszak, amelynek során a kiosztást regisztrálni kell a kérelemben megnevezett S-módú lekérdező állomásba;

| 7. | a betartandó alkalmazási sorrend; |
| --- | --- |

7.

a betartandó alkalmazási sorrend;

| 8. | választható módon és egyéb alternatívákkal társítva: klaszterajánlás; |
| --- | --- |

8.

választható módon és egyéb alternatívákkal társítva: klaszterajánlás;

| 9. | szükség esetén a konkrét üzemeltetési korlátozások. |
| --- | --- |

9.

szükség esetén a konkrét üzemeltetési korlátozások.

| d) | A légtér-ellenőrzési szolgáltató legalább 6 havonta köteles tájékoztatni az érintett tagállamot a telepítési terveket vagy a jogosult lekérdező állomások üzemeltetési állapotát a c) pontban felsorolt lekérdezésikód-kiosztás kulcselemeinek vonatkozásában érintő bármely változásról. |
| --- | --- |

d)

A légtér-ellenőrzési szolgáltató legalább 6 havonta köteles tájékoztatni az érintett tagállamot a telepítési terveket vagy a jogosult lekérdező állomások üzemeltetési állapotát a c) pontban felsorolt lekérdezésikód-kiosztás kulcselemeinek vonatkozásában érintő bármely változásról.

| e) | A légtér-ellenőrzési szolgáltató biztosítja, hogy minden S-módú lekérdező állomása kizárólag a hozzá rendelt lekérdezési kódot használja.”; |
| --- | --- |

e)

A légtér-ellenőrzési szolgáltató biztosítja, hogy minden S-módú lekérdező állomása kizárólag a hozzá rendelt lekérdezési kódot használja.”;

| 6. | a IX. melléklet ATFM.TR.100 pontja helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ATFM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a légiforgalmiáramlás-szervezést végző szolgáltatók esetében

  A légiforgalmiáramlás-szervezést végző szolgáltatónak tudnia kell bizonyítani, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a 255/2010/EU (*5) és az (EU) 2019/123 bizottsági rendeletnek.

  (*5)  A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.).”;" |
| --- | --- |

6.

a IX. melléklet ATFM.TR.100 pontja helyébe a következő szöveg lép:

„
  ATFM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a légiforgalmiáramlás-szervezést végző szolgáltatók esetében

ATFM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a légiforgalmiáramlás-szervezést végző szolgáltatók esetében

A légiforgalmiáramlás-szervezést végző szolgáltatónak tudnia kell bizonyítani, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a 255/2010/EU (*5) és az (EU) 2019/123 bizottsági rendeletnek.

*5

(*5)  A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.).”;"

*5

| 7. | a X. melléklet ASM.TR.100 pontja helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ASM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a légtérgazdálkodást végző szolgáltatók esetében

  A légtérgazdálkodást végző szolgáltatónak bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a 2150/2005/EK (*6) és az (EU) 2019/123 bizottsági rendeletnek.

  (*6)  A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 342., 2005.12.24., 20. o.).”;" |
| --- | --- |

7.

a X. melléklet ASM.TR.100 pontja helyébe a következő szöveg lép:

„
  ASM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a légtérgazdálkodást végző szolgáltatók esetében

ASM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a légtérgazdálkodást végző szolgáltatók esetében

A légtérgazdálkodást végző szolgáltatónak bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a 2150/2005/EK (*6) és az (EU) 2019/123 bizottsági rendeletnek.

*6

(*6)  A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 342., 2005.12.24., 20. o.).”;"

*6

| 8. | A XII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az NM.TR.100 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  NM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a hálózatkezelő esetében

  A hálózatkezelőnek bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a 255/2010/EU és az (EU) 2019/123 rendeletnek.” |
| --- | --- | --- |

8.

A XII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az NM.TR.100 pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  NM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a hálózatkezelő esetében

NM.TR.100 Munkamódszerek és operatív eljárások a hálózatkezelő esetében

A hálózatkezelőnek bizonyítania kell, hogy munkamódszerei és üzemeltetési eljárásai megfelelnek a 255/2010/EU és az (EU) 2019/123 rendeletnek.”

| b) | a szöveg a következő 2. szakasszal egészül ki:

  „
  2. SZAKASZ



  A légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók (hálózati funkciók) végrehajtásának műszaki követelményei



  NM.TR.105 Az S-módú lekérdező állomások kódjainak kiosztása és használata







  a) | A hálózatkezelőnek rendelkeznie kell egy olyan eljárással, amely biztosítja, hogy a lekérdezésikód-kiosztási rendszer:






  1. | a formai és az adatokra vonatkozó előírások tekintetében ellenőrizze a lekérdezési kódok iránti kérelmek megfelelőségét; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő 2. szakasszal egészül ki:

„
  2. SZAKASZ

2. SZAKASZ

A légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók (hálózati funkciók) végrehajtásának műszaki követelményei

A légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók (hálózati funkciók) végrehajtásának műszaki követelményei

NM.TR.105 Az S-módú lekérdező állomások kódjainak kiosztása és használata

NM.TR.105 Az S-módú lekérdező állomások kódjainak kiosztása és használata

a)

A hálózatkezelőnek rendelkeznie kell egy olyan eljárással, amely biztosítja, hogy a lekérdezésikód-kiosztási rendszer:

1.

a formai és az adatokra vonatkozó előírások tekintetében ellenőrizze a lekérdezési kódok iránti kérelmek megfelelőségét;

| 2. | ellenőrizze a lekérdezési kódok iránti kérelmek hiánytalanságát, pontosságát és időszerűségét; |
| --- | --- |

2.

ellenőrizze a lekérdezési kódok iránti kérelmek hiánytalanságát, pontosságát és időszerűségét;

| 3. | a kérelem benyújtásától számított legfeljebb 6 naptári hónapon belül:






  i. | a folyamatban lévő kérelmek alapján elvégezze a lekérdezésikód-kiosztási terv frissítésének szimulációját; |
| --- | --- | --- |

3.

a kérelem benyújtásától számított legfeljebb 6 naptári hónapon belül:

i.

a folyamatban lévő kérelmek alapján elvégezze a lekérdezésikód-kiosztási terv frissítésének szimulációját;

| ii. | az érintett tagállamok által történő elfogadás céljából javaslatot készítsen a lekérdezésikód-kiosztási terv frissítésére; |
| --- | --- |

ii.

az érintett tagállamok által történő elfogadás céljából javaslatot készítsen a lekérdezésikód-kiosztási terv frissítésére;

| iii. | gondoskodjon arról, hogy a lekérdezésikód-kiosztási terv javasolt frissítése a lehető legteljesebb mértékben megfeleljen a lekérdezési kód iránti kérelmekre vonatkozó operatív követelményeknek, a CNS.TR.205 b) pontban felsorolt 7., 8. és 9. főbb elemek szerint; |
| --- | --- |

iii.

gondoskodjon arról, hogy a lekérdezésikód-kiosztási terv javasolt frissítése a lehető legteljesebb mértékben megfeleljen a lekérdezési kód iránti kérelmekre vonatkozó operatív követelményeknek, a CNS.TR.205 b) pontban felsorolt 7., 8. és 9. főbb elemek szerint;

| iv. | frissítse a lekérdezésikód-kiosztási tervet, és a jóváhagyását követően a hadsereg által működtetett S-módú lekérdező állomásokra vonatkozó nemzeti adatközlési eljárások sérelme nélkül azonnal értesítse erről a tagállamokat. |
| --- | --- |

iv.

frissítse a lekérdezésikód-kiosztási tervet, és a jóváhagyását követően a hadsereg által működtetett S-módú lekérdező állomásokra vonatkozó nemzeti adatközlési eljárások sérelme nélkül azonnal értesítse erről a tagállamokat.

| b) | A hálózatkezelő megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy azok a katonai egységek, amelyek jogosult S-módú lekérdező állomásokat működtetnek a 0 II-kódtól és a katonai igazgatási célokra fenntartott egyéb kódoktól eltérő lekérdezési kódokkal, megfeleljenek az S-módú lekérdezési kódok kiosztására és használatára vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

A hálózatkezelő megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy azok a katonai egységek, amelyek jogosult S-módú lekérdező állomásokat működtetnek a 0 II-kódtól és a katonai igazgatási célokra fenntartott egyéb kódoktól eltérő lekérdezési kódokkal, megfeleljenek az S-módú lekérdezési kódok kiosztására és használatára vonatkozó követelményeknek.

| c) | A hálózatkezelő megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a jogosult S-módú lekérdező állomásokat a 0 II-kóddal és a katonai igazgatási célokra fenntartott egyéb kódokkal üzemeltető katonai egységek figyelemmel kísérjék ezen lekérdezési kódok kizárólagos használatát, hogy el lehessen kerülni bármely jogosult lekérdezési kód koordinálatlan használatát. |
| --- | --- |

c)

A hálózatkezelő megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a jogosult S-módú lekérdező állomásokat a 0 II-kóddal és a katonai igazgatási célokra fenntartott egyéb kódokkal üzemeltető katonai egységek figyelemmel kísérjék ezen lekérdezési kódok kizárólagos használatát, hogy el lehessen kerülni bármely jogosult lekérdezési kód koordinálatlan használatát.

| d) | A hálózatkezelő megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ezeknek a lekérdezési kódoknak a kiosztása és használata ne legyen kedvezőtlen hatással az általános légiforgalomra. |
| --- | --- |

d)

A hálózatkezelő megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ezeknek a lekérdezési kódoknak a kiosztása és használata ne legyen kedvezőtlen hatással az általános légiforgalomra.

NM.TR.110 Az egyedi légijármű-azonosítás révén történő egyedi azonosításra jogosult járatok megjelölése

NM.TR.110 Az egyedi légijármű-azonosítás révén történő egyedi azonosításra jogosult járatok megjelölése

| a) | A hálózatkezelő az e rendelet ATS.OR.446 b) pontjának 1. függeléke szerint bejelentett légtérrész és a 923/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletének SERA.4013 pontjával összhangban beadott repülési tervek alapján értékeli, hogy a repülés számára kiosztható-e az A1000 láthatósági SSR-kód. |
| --- | --- |

a)

A hálózatkezelő az e rendelet ATS.OR.446 b) pontjának 1. függeléke szerint bejelentett légtérrész és a 923/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletének SERA.4013 pontjával összhangban beadott repülési tervek alapján értékeli, hogy a repülés számára kiosztható-e az A1000 láthatósági SSR-kód.

| b) | A hálózatkezelő tájékoztatja az összes érintett légiforgalmi szolgálati egységet azokról a repülésekről, amelyek jogosultak az A1000 láthatósági SSR-kód használatára.” |
| --- | --- |

b)

A hálózatkezelő tájékoztatja az összes érintett légiforgalmi szolgálati egységet azokról a repülésekről, amelyek jogosultak az A1000 láthatósági SSR-kód használatára.”

---

(*1)  A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).”

*1

(*2)  A Bizottság (EU) 2023/1768 (2023. július 14.) felhatalmazáson alapuló rendelete a légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálati rendszerek, valamint a légiforgalmi szolgáltatás és léginavigációs szolgálati rendszerelemek tanúsítására és a velük kapcsolatos nyilatkozattételre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 228., 2023.9.15., 1. o.);”

*2

(*3)  A Bizottság (EU) 2023/1769 (2023. szeptember 12.) végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati rendszerek és rendszerelemek tervezésében vagy gyártásában részt vevő szervezetek jóváhagyására vonatkozó műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározásáról, valamint az (EU) 2023/203 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 228., 2023.9.15., 19. o.)”;

*3

(*4)  A Bizottság (EU) 2023/1770 (2023. szeptember 12.) végrehajtási rendelete az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-berendezésekre vonatkozó rendelkezések és az egységes európai égbolt légterének használatához kapcsolódó üzemeltetési szabályok megállapításáról, valamint a 29/2009/EK rendelet, továbbá az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 228., 2023.9.15., 39. o.)”;

*4

(*5)  A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.).”;

*5

(*6)  A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 342., 2005.12.24., 20. o.).”;«

*6

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/73

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1772 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 12.)

a 923/2012/EU végrehajtási rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati rendszereknek és rendszerelemeknek az egységes európai égbolt légterében való használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályok tekintetében történő módosításáról és az 1033/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére és 44. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1139 rendelet 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadott végrehajtási szabályokat legkésőbb 2023. szeptember 12-ig hozzá kell igazítani az (EU) 2018/1139 rendelet rendelkezéseihez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1139 rendelet 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hatályon kívül helyezett 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján elfogadott végrehajtási szabályokat legkésőbb 2023. szeptember 12-ig hozzá kell igazítani az (EU) 2018/1139 rendelet rendelkezéseihez.

| (2) | A 2006. július 4-i 1033/2006/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeit. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. július 4-i 1033/2006/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeit.

| (3) | A 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) meghatározza a közös repülési szabályokat, valamint a léginavigációs szolgálatokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) meghatározza a közös repülési szabályokat, valamint a léginavigációs szolgálatokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezéseket.

| (4) | A légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) berendezéseknek az egységes európai égbolt légterében való használatára vonatkozó követelmények folyamatos érvényességének biztosítása érdekében a 923/2012/EU végrehajtási rendeletet módosítani kell oly módon, hogy az tartalmazza az e rendelettel hatályon kívül helyezett 1033/2006/EK rendeletben foglalt, a repülési tervekre vonatkozó releváns követelményeket. |
| --- | --- |

(4)

A légiforgalmi szolgáltatási és léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) berendezéseknek az egységes európai égbolt légterében való használatára vonatkozó követelmények folyamatos érvényességének biztosítása érdekében a 923/2012/EU végrehajtási rendeletet módosítani kell oly módon, hogy az tartalmazza az e rendelettel hatályon kívül helyezett 1033/2006/EK rendeletben foglalt, a repülési tervekre vonatkozó releváns követelményeket.

| (5) | mivel a hálózatirányító a felszállás előtti szakaszban repülésiterv-feldolgozási feladatokért is felelős, a 923/2012/EU végrehajtási rendeletet a hálózatirányítóra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

mivel a hálózatirányító a felszállás előtti szakaszban repülésiterv-feldolgozási feladatokért is felelős, a 923/2012/EU végrehajtási rendeletet a hálózatirányítóra is alkalmazni kell.

| (6) | Alapvető fontosságú, hogy a repülési tervek benyújtásakor minden felhasználó betartsa a hálózatirányító által kidolgozott és fenntartott üzembentartási kézikönyveket. |
| --- | --- |

(6)

Alapvető fontosságú, hogy a repülési tervek benyújtásakor minden felhasználó betartsa a hálózatirányító által kidolgozott és fenntartott üzembentartási kézikönyveket.

| (7) | Az ismétlődő repülési tervek (RPL) már nem alkalmazandók az európai (EUR) régióban, ezért az RPL-re való hivatkozásokat törölni kell. |
| --- | --- |

(7)

Az ismétlődő repülési tervek (RPL) már nem alkalmazandók az európai (EUR) régióban, ezért az RPL-re való hivatkozásokat törölni kell.

| (8) | Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre érvényes eljárásokkal kapcsolatos, az 1033/2006/EK rendeletben meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt légterében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) léginavigációs tervének I. kötetében (dok. sz.: 7754) meghatározott európai (EUR) ICAO-régión kívül nyújtott szolgáltatásokra, tekintettel azok alacsony helyi forgalmára és arra, hogy földrajzi helyzetükből adódóan légterük csak harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók felelősségi körébe tartozó légtérrel határos, ami indokolttá teszi a környező nem uniós államokkal kötött eltérő helyi koordinációs megállapodásokat. |
| --- | --- |

(8)

Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre érvényes eljárásokkal kapcsolatos, az 1033/2006/EK rendeletben meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt légterében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) léginavigációs tervének I. kötetében (dok. sz.: 7754) meghatározott európai (EUR) ICAO-régión kívül nyújtott szolgáltatásokra, tekintettel azok alacsony helyi forgalmára és arra, hogy földrajzi helyzetükből adódóan légterük csak harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók felelősségi körébe tartozó légtérrel határos, ami indokolttá teszi a környező nem uniós államokkal kötött eltérő helyi koordinációs megállapodásokat.

| (9) | Az 1033/2006/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, és a 923/2012/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1033/2006/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, és a 923/2012/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben meghatározott módosított követelmények kellően figyelembe vették a légiforgalmi szolgáltatási főterv tartalmát és az abban foglalt kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességeket. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben meghatározott módosított követelmények kellően figyelembe vették a légiforgalmi szolgáltatási főterv tartalmát és az abban foglalt kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző képességeket.

| (11) | Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 01/2023. sz. véleményében (5) intézkedéseket javasolt. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége az (EU) 2018/1139 rendelet 75. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának, valamint 76. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 01/2023. sz. véleményében (5) intézkedéseket javasolt.

| (12) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 923/2012/EU végrehajtási rendelet módosításai

A 923/2012/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ez a rendelet vonatkozik továbbá a tagállamok illetékes hatóságaira, a léginavigációs szolgáltatókra, a hálózatirányítóra, a repülőtér-üzembentartókra és a légi járművekkel végzett műveletekben részt vevő földi személyzetre is.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ez a rendelet vonatkozik továbbá a tagállamok illetékes hatóságaira, a léginavigációs szolgáltatókra, a hálózatirányítóra, a repülőtér-üzembentartókra és a légi járművekkel végzett műveletekben részt vevő földi személyzetre is.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő 19a. ponttal egészül ki:






  „19 a. | »légi jármű azonosító jele«: betűkből, számjegyekből vagy azok kombinációjából álló csoport, amely megegyezik a levegő-föld összeköttetés során használt légijármű-hívójellel vagy annak kódolt változata, és amelyet a légi jármű azonosítására használnak a légiforgalmi szolgálatok föld-föld összeköttetései során;” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő 19a. ponttal egészül ki:

„19 a.

»légi jármű azonosító jele«: betűkből, számjegyekből vagy azok kombinációjából álló csoport, amely megegyezik a levegő-föld összeköttetés során használt légijármű-hívójellel vagy annak kódolt változata, és amelyet a légi jármű azonosítására használnak a légiforgalmi szolgálatok föld-föld összeköttetései során;”

| b) | a szöveg a következő 69a. ponttal egészül ki:






  „69a. | »becsült felszállási dátum«: az a becsült dátum, amikor a légi jármű indulási szándékkal mozgásba jön;” |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő 69a. ponttal egészül ki:

„69a.

»becsült felszállási dátum«: az a becsült dátum, amikor a légi jármű indulási szándékkal mozgásba jön;”

| c) | a szöveg a következő 89b. ponttal egészül ki:






  „89b. | »integrált előzetes repülésiterv-feldolgozó rendszer (IFPS)«: olyan, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózaton belüli rendszer, amelyen keresztül egy, a repülési tervek fogadásával, érvényesítésével és szétosztásával foglalkozó központi repüléstervezés-feldolgozó és -szétosztó szolgáltatást biztosítanak az e rendelet alkalmazási körébe tartozó légtérben;” |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő 89b. ponttal egészül ki:

„89b.

»integrált előzetes repülésiterv-feldolgozó rendszer (IFPS)«: olyan, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózaton belüli rendszer, amelyen keresztül egy, a repülési tervek fogadásával, érvényesítésével és szétosztásával foglalkozó központi repüléstervezés-feldolgozó és -szétosztó szolgáltatást biztosítanak az e rendelet alkalmazási körébe tartozó légtérben;”

| d) | a szöveg a következő 96a. ponttal egészül ki:






  „96a. | »hálózatirányító«: az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében említett funkciók végrehajtásához szükséges feladatokkal megbízott szerv;” |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő 96a. ponttal egészül ki:

„96a.

»hálózatirányító«: az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében említett funkciók végrehajtásához szükséges feladatokkal megbízott szerv;”

| e) | a szöveg a következő 97a. ponttal egészül ki:






  „97a. | »NOTAM«: telekommunikációs eszközök segítségével terjesztett, olyan információkat tartalmazó tájékoztatás a légiforgalmi létesítmények, szolgálatok, eljárások vagy veszélyek létrejöttéről, állapotáról és változásairól, amelyeknek kellő időben történő megismerése alapvető fontosságú a repülési műveletekben érintett személyzet számára;” |
| --- | --- | --- |

e)

a szöveg a következő 97a. ponttal egészül ki:

„97a.

»NOTAM«: telekommunikációs eszközök segítségével terjesztett, olyan információkat tartalmazó tájékoztatás a légiforgalmi létesítmények, szolgálatok, eljárások vagy veszélyek létrejöttéről, állapotáról és változásairól, amelyeknek kellő időben történő megismerése alapvető fontosságú a repülési műveletekben érintett személyzet számára;”

| f) | a szöveg a következő 99a. ponttal egészül ki:






  „99a. | »repülési terv kezdeményezője«: repülési tervet vagy bármilyen, változásokat érintő kapcsolódó üzenetet az IFPS-hez benyújtó személy vagy szervezet, beleérve a pilótákat, az üzemeltetőket és a nevükben eljáró képviselőket, valamint az ATS-egységet;” |
| --- | --- | --- |

f)

a szöveg a következő 99a. ponttal egészül ki:

„99a.

»repülési terv kezdeményezője«: repülési tervet vagy bármilyen, változásokat érintő kapcsolódó üzenetet az IFPS-hez benyújtó személy vagy szervezet, beleérve a pilótákat, az üzemeltetőket és a nevükben eljáró képviselőket, valamint az ATS-egységet;”

| g) | a szöveg a következő 100a. ponttal egészül ki:






  „100a. | »felszállás előtti szakasz«: egy repülési terv első benyújtásától a légiforgalmi irányítói engedély első kiadásáig tartó időszak;” |
| --- | --- | --- |

g)

a szöveg a következő 100a. ponttal egészül ki:

„100a.

»felszállás előtti szakasz«: egy repülési terv első benyújtásától a légiforgalmi irányítói engedély első kiadásáig tartó időszak;”

| 3. | A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1033/2006/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”) (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.).

2

(3)  A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.).

3

(4)  A Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 26.) a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.).

4

(5)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

5

---

MELLÉKLET

A 923/2012/EU végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a SERA.2001. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  SERA.2001. Tárgy

  A SERA.1001. pont sérelme nélkül ez a melléklet azon légtérfelhasználókra és légi járművekre vonatkozik, amelyek:






  a) | az Unió területére irányulóan, területén belül vagy területéről kiindulva végeznek repüléseket; |
| --- | --- | --- |

1.

a SERA.2001. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  SERA.2001. Tárgy

A SERA.1001. pont sérelme nélkül ez a melléklet azon légtérfelhasználókra és légi járművekre vonatkozik, amelyek:

a)

az Unió területére irányulóan, területén belül vagy területéről kiindulva végeznek repüléseket;

| b) | valamely uniós tagállam nemzeti lajstromjelét viselik és az adott légtérben csak olyan módon végeznek műveleteket, hogy azzal ne sértsék meg az átrepült terület felett joghatósággal rendelkező ország által közzétett szabályokat.”; |
| --- | --- |

b)

valamely uniós tagállam nemzeti lajstromjelét viselik és az adott légtérben csak olyan módon végeznek műveleteket, hogy azzal ne sértsék meg az átrepült terület felett joghatósággal rendelkező ország által közzétett szabályokat.”;

| 2. | a SERA.4001. pont a következőképpen módosul:






  a) | a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | A repülési tervet:






  1. | indulás előtt be kell benyújtani:






  i. | közvetlenül vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodáján keresztül a hálózatirányítónak a hálózatirányító által kidolgozott és karbantartott szükséges utasításokat és információkat tartalmazó üzembentartási kézikönyveknek megfelelően, amennyiben az egységes európai égbolt légterében végzett repülés egy szakaszán vagy teljes útvonalán az IFR szerint kívánnak repülni; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a SERA.4001. pont a következőképpen módosul:

a)

a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

A repülési tervet:

1.

indulás előtt be kell benyújtani:

i.

közvetlenül vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodáján keresztül a hálózatirányítónak a hálózatirányító által kidolgozott és karbantartott szükséges utasításokat és információkat tartalmazó üzembentartási kézikönyveknek megfelelően, amennyiben az egységes európai égbolt légterében végzett repülés egy szakaszán vagy teljes útvonalán az IFR szerint kívánnak repülni; vagy

| ii. | egyéb esetekben a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodájának; |
| --- | --- |

ii.

egyéb esetekben a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodájának;

| 2. | repülés közben továbbítani kell a megfelelő légiforgalmi szolgálati egységnek vagy levegő-föld irányító rádióállomásnak. |
| --- | --- |

2.

repülés közben továbbítani kell a megfelelő légiforgalmi szolgálati egységnek vagy levegő-föld irányító rádióállomásnak.

| d) | Hacsak az illetékes hatóság a belföldi VFR szerinti repülésekre rövidebb időtartamot elő nem ír, a nemzetközi határokon át tervezett, illetve légiforgalmi irányító szolgálattal vagy légiforgalmi tanácsadó szolgálattal ellátandó bármely repülésre vonatkozó repülési tervet az alábbiak szerint kell benyújtani:






  1. | legfeljebb 120 órával a számított fékoldási idő előtt; |
| --- | --- | --- |

d)

Hacsak az illetékes hatóság a belföldi VFR szerinti repülésekre rövidebb időtartamot elő nem ír, a nemzetközi határokon át tervezett, illetve légiforgalmi irányító szolgálattal vagy légiforgalmi tanácsadó szolgálattal ellátandó bármely repülésre vonatkozó repülési tervet az alábbiak szerint kell benyújtani:

1.

legfeljebb 120 órával a számított fékoldási idő előtt;

| 2. | legalább 3 órával a számított fékoldási idő előtt azon járatok esetében, amelyekre légiforgalmiáramlás-szervezési intézkedések vonatkozhatnak; |
| --- | --- |

2.

legalább 3 órával a számított fékoldási idő előtt azon járatok esetében, amelyekre légiforgalmiáramlás-szervezési intézkedések vonatkozhatnak;

| 3. | legalább 60 perccel az indulás előtt a 2. pontban nem említett minden egyéb repülés esetében; vagy |
| --- | --- |

3.

legalább 60 perccel az indulás előtt a 2. pontban nem említett minden egyéb repülés esetében; vagy

| 4. | ha repülés közben nyújtják be, kellő időben ahhoz, hogy a megfelelő ATS-egységhez legalább 10 perccel az előtt beérkezzen, hogy a légi jármű várhatóan eléri:






  i. | az adott irányítási területre vagy tanácsadói területre való belépés tervezett pontját; vagy |
| --- | --- | --- |

4.

ha repülés közben nyújtják be, kellő időben ahhoz, hogy a megfelelő ATS-egységhez legalább 10 perccel az előtt beérkezzen, hogy a légi jármű várhatóan eléri:

i.

az adott irányítási területre vagy tanácsadói területre való belépés tervezett pontját; vagy

| ii. | az adott légi útvonalat vagy tanácsadói útvonallal való kereszteződési pontot.”; |
| --- | --- |

ii.

az adott légi útvonalat vagy tanácsadói útvonallal való kereszteződési pontot.”;

| b) | a szöveg a következő e) és f) ponttal egészül ki:






  „e) | A részben vagy teljes egészében IFR szerinti, a valamely légiforgalmi szolgálati egység felelősségi körébe tartozó légteret érintő olyan repülések esetében, amelyekre vonatkozóan a hálózatirányító korábban nem kapott repülési tervet, az érintett egység továbbítja a hálózatirányítónak a légi jármű azonosító jelét, típusát, a felelősségi körébe tartozó légtérbe való belépés helyét, időpontját és a belépési repülési szintet, valamint a repülés útvonalát és a rendeltetési repülőteret. |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő e) és f) ponttal egészül ki:

„e)

A részben vagy teljes egészében IFR szerinti, a valamely légiforgalmi szolgálati egység felelősségi körébe tartozó légteret érintő olyan repülések esetében, amelyekre vonatkozóan a hálózatirányító korábban nem kapott repülési tervet, az érintett egység továbbítja a hálózatirányítónak a légi jármű azonosító jelét, típusát, a felelősségi körébe tartozó légtérbe való belépés helyét, időpontját és a belépési repülési szintet, valamint a repülés útvonalát és a rendeltetési repülőteret.

| f) | A c), d) és e) pontban meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része az ICAO európai (EUR) régiójának.” |
| --- | --- |

f)

A c), d) és e) pontban meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része az ICAO európai (EUR) régiójának.”

| 3. | a SERA.4005. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  SERA.4005. A repülési terv tartalma







  a) | A repülési tervnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet az illetékes hatóság lényegesnek tart a következők tekintetében:






  1. | a légi jármű azonosító jele; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a SERA.4005. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  SERA.4005. A repülési terv tartalma

a)

A repülési tervnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet az illetékes hatóság lényegesnek tart a következők tekintetében:

1.

a légi jármű azonosító jele;

| 2. | repülési szabályok és a légi járat típusa; |
| --- | --- |

2.

repülési szabályok és a légi járat típusa;

| 3. | a légi jármű száma és típusa(i) és jellemző turbulenciakategóriája; |
| --- | --- |

3.

a légi jármű száma és típusa(i) és jellemző turbulenciakategóriája;

| 4. | a légi jármű felszerelései és képességei; |
| --- | --- |

4.

a légi jármű felszerelései és képességei;

| 5. | kiindulási repülőtér vagy műveleti terület; |
| --- | --- |

5.

kiindulási repülőtér vagy műveleti terület;

| 6. | számított fékoldási idő (dátum és időpont); |
| --- | --- |

6.

számított fékoldási idő (dátum és időpont);

| 7. | utazósebesség(ek); |
| --- | --- |

7.

utazósebesség(ek);

| 8. | utazómagasság(ok); |
| --- | --- |

8.

utazómagasság(ok);

| 9. | követendő útvonal; |
| --- | --- |

9.

követendő útvonal;

| 10. | rendeltetési repülőtér vagy műveleti terület, valamint a teljes számított repülési idő; |
| --- | --- |

10.

rendeltetési repülőtér vagy műveleti terület, valamint a teljes számított repülési idő;

| 11. | kitérő repülőtér (repülőterek) vagy műveleti terület(ek); |
| --- | --- |

11.

kitérő repülőtér (repülőterek) vagy műveleti terület(ek);

| 12. | a tüzelőanyag mennyisége; |
| --- | --- |

12.

a tüzelőanyag mennyisége;

| 13. | a fedélzeten tartózkodó személyek száma; |
| --- | --- |

13.

a fedélzeten tartózkodó személyek száma;

| 14. | vészhelyzeti és túlélőfelszerelések, beleértve a ballisztikus ejtőernyős mentőrendszert; |
| --- | --- |

14.

vészhelyzeti és túlélőfelszerelések, beleértve a ballisztikus ejtőernyős mentőrendszert;

| 15. | egyéb információk. |
| --- | --- |

15.

egyéb információk.

| b) | A repülés során benyújtott repülési terv esetében az abban megjelölt kiindulási repülőtér vagy műveleti terület az a helyszín, ahonnan szükség esetén további információk szerezhetők be a repüléssel kapcsolatban. Ilyenkor a számított fékoldási idő helyett a repülési terv tárgyát képező útvonal első pontja feletti átrepülés idejét kell megadni.”; |
| --- | --- |

b)

A repülés során benyújtott repülési terv esetében az abban megjelölt kiindulási repülőtér vagy műveleti terület az a helyszín, ahonnan szükség esetén további információk szerezhetők be a repüléssel kapcsolatban. Ilyenkor a számított fékoldási idő helyett a repülési terv tárgyát képező útvonal első pontja feletti átrepülés idejét kell megadni.”;

| 4. | a SERA.4010. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  SERA.4010. A repülési terv kitöltése







  a) | A repülési tervnek adott esetben tartalmaznia kell a SERA.4005. a) 1–11. pontban felsorolt releváns pontok szerinti információkat a teljes útvonalra vagy annak azon szakaszára vonatkozóan, amelyre a repülési tervet benyújtották. |
| --- | --- | --- |

4.

a SERA.4010. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  SERA.4010. A repülési terv kitöltése

a)

A repülési tervnek adott esetben tartalmaznia kell a SERA.4005. a) 1–11. pontban felsorolt releváns pontok szerinti információkat a teljes útvonalra vagy annak azon szakaszára vonatkozóan, amelyre a repülési tervet benyújtották.

| b) | A SERA.4001. c) 1. i. pontban említett szükséges utasításokat követő légijármű-üzemeltetők, repülésiterv-készítők és légiforgalmi szolgálati egységek figyelembe veszik:






  1. | a 6. függelékben található repülésiterv-űrlap kitöltési útmutatóját; |
| --- | --- | --- |

b)

A SERA.4001. c) 1. i. pontban említett szükséges utasításokat követő légijármű-üzemeltetők, repülésiterv-készítők és légiforgalmi szolgálati egységek figyelembe veszik:

1.

a 6. függelékben található repülésiterv-űrlap kitöltési útmutatóját;

| 2. | a vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványokban (AIP) meghatározott korlátozásokat. |
| --- | --- |

2.

a vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványokban (AIP) meghatározott korlátozásokat.

| c) | Azok a légijármű-üzemeltetők vagy a nevükben eljáró ügynökségek, amelyek az egységes európai égbolt légterén belül a teljes útvonalon vagy annak egy szakaszán IFR szerinti repülést kívánnak végezni, a SERA.4005. a) 4. pontban előírtak értelmében a repülési terv megfelelő pontjaiban feltüntetik a fedélzeten rendelkezésre álló légijármű-felszerelésekre és azok képességeire vonatkozó releváns mutatót, összhangban az (EU) 2023/1770 bizottsági végrehajtási rendelettel (*1). |
| --- | --- |

c)

Azok a légijármű-üzemeltetők vagy a nevükben eljáró ügynökségek, amelyek az egységes európai égbolt légterén belül a teljes útvonalon vagy annak egy szakaszán IFR szerinti repülést kívánnak végezni, a SERA.4005. a) 4. pontban előírtak értelmében a repülési terv megfelelő pontjaiban feltüntetik a fedélzeten rendelkezésre álló légijármű-felszerelésekre és azok képességeire vonatkozó releváns mutatót, összhangban az (EU) 2023/1770 bizottsági végrehajtási rendelettel (*1).

| d) | Az (EU) 2023/1770 bizottsági végrehajtási rendelet szerint fel nem szerelt légi járművek üzemeltetői, akik az egységes európai égbolt légterében kívánnak repülni, a repülési terv megfelelő pontjaiban feltüntetik a fedélzeten rendelkezésre álló légijármű-felszerelésekre és azok képességeire vonatkozó releváns mutatót, valamint az esetleges mentességeket, összhangban a SERA.4005. a) 4. ponttal, illetve a SERA.4005. a) 15. ponttal. A repülési tervnek ezeken túlmenően – az adott helyzettől függően – az összes többi pontra vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia, ha ezt az illetékes hatóság előírta, vagy a repülési terv benyújtója egyéb okból szükségesnek ítéli. |
| --- | --- |

d)

Az (EU) 2023/1770 bizottsági végrehajtási rendelet szerint fel nem szerelt légi járművek üzemeltetői, akik az egységes európai égbolt légterében kívánnak repülni, a repülési terv megfelelő pontjaiban feltüntetik a fedélzeten rendelkezésre álló légijármű-felszerelésekre és azok képességeire vonatkozó releváns mutatót, valamint az esetleges mentességeket, összhangban a SERA.4005. a) 4. ponttal, illetve a SERA.4005. a) 15. ponttal. A repülési tervnek ezeken túlmenően – az adott helyzettől függően – az összes többi pontra vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia, ha ezt az illetékes hatóság előírta, vagy a repülési terv benyújtója egyéb okból szükségesnek ítéli.

(*1)  A Bizottság (EU) 2023/1770 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-felszerelésekre és az egységes európai égbolt légterének használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, továbbá a 29/2009/EK rendelet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 228.., 2023,9.XX., 39. o.).”
  "

| 5. | A melléklet a következő SERA.4013. ponttal egészül ki:

  „
  SERA.4013. A repülési terv elfogadása







  a) | A hálózatirányító (az útvonal IFR szerinti repüléssel érintett szakasza tekintetében) és a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodája megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a repülési terv a kézhezvételekor vagy módosításakor:






  1. | megfeleljen az alkalmazandó formátumnak és adatszabályoknak; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A melléklet a következő SERA.4013. ponttal egészül ki:

„
  SERA.4013. A repülési terv elfogadása

a)

A hálózatirányító (az útvonal IFR szerinti repüléssel érintett szakasza tekintetében) és a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodája megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a repülési terv a kézhezvételekor vagy módosításakor:

1.

megfeleljen az alkalmazandó formátumnak és adatszabályoknak;

| 2. | hiánytalan és – amennyire csak lehetséges – pontos legyen; |
| --- | --- |

2.

hiánytalan és – amennyire csak lehetséges – pontos legyen;

| 3. | szükség esetén a légiforgalmi szolgálatok számára elfogadható legyen; és |
| --- | --- |

3.

szükség esetén a légiforgalmi szolgálatok számára elfogadható legyen; és

| 4. | a módosításokkal együtt elfogadásra kerüljön, és erről a repülési terv kezdeményezője értesítést kapjon. |
| --- | --- |

4.

a módosításokkal együtt elfogadásra kerüljön, és erről a repülési terv kezdeményezője értesítést kapjon.

| b) | Az ATC-egységek – a hálózatirányítótól korábban kapott repülési tervek és kapcsolódó üzenetek tekintetében – a hálózatirányító rendelkezésére bocsátják a repülési terv minden olyan, a SERA.4005. a) 1–10. pontjában felsorolt, az útvonalhoz vagy repülési szinthez kapcsolódó pontokat érintő módosítását, amelyek befolyásolhatják a repülés biztonságos lebonyolítását. Az ATC-egységek a felszállás előtti szakaszban nem módosíthatják, illetve törölhetik a repülési tervet a légijármű-üzemeltetővel folytatott egyeztetés nélkül. |
| --- | --- |

b)

Az ATC-egységek – a hálózatirányítótól korábban kapott repülési tervek és kapcsolódó üzenetek tekintetében – a hálózatirányító rendelkezésére bocsátják a repülési terv minden olyan, a SERA.4005. a) 1–10. pontjában felsorolt, az útvonalhoz vagy repülési szinthez kapcsolódó pontokat érintő módosítását, amelyek befolyásolhatják a repülés biztonságos lebonyolítását. Az ATC-egységek a felszállás előtti szakaszban nem módosíthatják, illetve törölhetik a repülési tervet a légijármű-üzemeltetővel folytatott egyeztetés nélkül.

| c) | A hálózatirányító értesíti az összes érintett ATS-egységet az elfogadott repülési tervről és minden, a felszállás előtti szakaszban elfogadott, a repülési tervnek a SERA.4005. a) 1–10. pont szerinti pontjait és a kapcsolódó üzeneteket érintő változásról. |
| --- | --- |

c)

A hálózatirányító értesíti az összes érintett ATS-egységet az elfogadott repülési tervről és minden, a felszállás előtti szakaszban elfogadott, a repülési tervnek a SERA.4005. a) 1–10. pont szerinti pontjait és a kapcsolódó üzeneteket érintő változásról.

| d) | A hálózatirányító – a korábban kapott repülési tervek és kapcsolódó üzenetek tekintetében – tájékoztatja a légijármű-üzemeltetőt a repülési terv repülés előtti, a SERA.4005 a) 1–10. pontban felsorolt pontokat érintő, az útvonalra vagy a repülési szintre vonatkozó minden olyan szükséges módosításáról, amely befolyásolhatja a repülés biztonságos lebonyolítását. |
| --- | --- |

d)

A hálózatirányító – a korábban kapott repülési tervek és kapcsolódó üzenetek tekintetében – tájékoztatja a légijármű-üzemeltetőt a repülési terv repülés előtti, a SERA.4005 a) 1–10. pontban felsorolt pontokat érintő, az útvonalra vagy a repülési szintre vonatkozó minden olyan szükséges módosításáról, amely befolyásolhatja a repülés biztonságos lebonyolítását.

| e) | A repülési terv kezdeményezője – amennyiben nem ő a légijármű-üzemeltető vagy a pilóta – biztosítja, hogy a repülési terv elfogadásának a hálózatirányító (a repülés IFR szerint végrehajtott szakasza tekintetében) vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodája által közölt feltételei és e feltételek minden szükséges módosítása a repülési tervet benyújtó légijármű-üzemeltető vagy pilóta rendelkezésére álljon. |
| --- | --- |

e)

A repülési terv kezdeményezője – amennyiben nem ő a légijármű-üzemeltető vagy a pilóta – biztosítja, hogy a repülési terv elfogadásának a hálózatirányító (a repülés IFR szerint végrehajtott szakasza tekintetében) vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodája által közölt feltételei és e feltételek minden szükséges módosítása a repülési tervet benyújtó légijármű-üzemeltető vagy pilóta rendelkezésére álljon.

| f) | A légijármű-üzemeltető biztosítja, hogy a hálózatirányító vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodája által a repülési terv kezdeményezőjével közölt, a repülési terv elfogadásának feltételei és e feltételek minden szükséges módosítása részét képezzék a tervezett repülési műveletnek és a pilóta tudomására jussanak. |
| --- | --- |

f)

A légijármű-üzemeltető biztosítja, hogy a hálózatirányító vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodája által a repülési terv kezdeményezőjével közölt, a repülési terv elfogadásának feltételei és e feltételek minden szükséges módosítása részét képezzék a tervezett repülési műveletnek és a pilóta tudomására jussanak.

| g) | A légijármű-üzemeltető a repülési művelet előtt gondoskodik arról, hogy a repülési terv tartalma megfelelően tükrözze a művelet céljait. |
| --- | --- |

g)

A légijármű-üzemeltető a repülési művelet előtt gondoskodik arról, hogy a repülési terv tartalma megfelelően tükrözze a művelet céljait.

| h) | A hálózatirányító feldolgozza és továbbítja a repülési tervekben a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztásának lehetőségére vonatkozóan kapott információkat. |
| --- | --- |

h)

A hálózatirányító feldolgozza és továbbítja a repülési tervekben a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztásának lehetőségére vonatkozóan kapott információkat.

| i) | Az a)–h) pontban meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része az ICAO európai (EUR) régiójának.”; |
| --- | --- |

i)

Az a)–h) pontban meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része az ICAO európai (EUR) régiójának.”;

| 6. | a SERA.4015. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  SERA.4015. A repülési terv módosítása







  a) | Az IFR repüléshez vagy ellenőrzött repülésként végzett VFR repüléshez benyújtott repülési terv minden változását jelenteni kell:






  1. | a felszállás előtti szakaszban a hálózatirányítónak (ha a teljes útvonalon vagy annak egy szakaszán IFR repülést kívánnak végezni), valamint – a lehető leghamarabb – a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodáinak; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a SERA.4015. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  SERA.4015. A repülési terv módosítása

a)

Az IFR repüléshez vagy ellenőrzött repülésként végzett VFR repüléshez benyújtott repülési terv minden változását jelenteni kell:

1.

a felszállás előtti szakaszban a hálózatirányítónak (ha a teljes útvonalon vagy annak egy szakaszán IFR repülést kívánnak végezni), valamint – a lehető leghamarabb – a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodáinak;

| 2. | a repülés során, a SERA.8020. b) pont rendelkezéseire figyelemmel a megfelelő légiforgalmi szolgálati egységnek. |
| --- | --- |

2.

a repülés során, a SERA.8020. b) pont rendelkezéseire figyelemmel a megfelelő légiforgalmi szolgálati egységnek.

Az egyéb VFR repülések esetében a repülési terv lényeges módosításait a lehető leghamarabb jelezni kell a megfelelő légiforgalmi szolgálati egységnek.

| b) | Ellenőrzött repülésnél a számított fékoldási időt 30 perccel meghaladó késés esetén, vagy olyan nem ellenőrzött repülésnél, amelyre repülési tervet nyújtottak be, 1 órát meghaladó késés esetén, a repülési tervet módosítani kell, vagy – az esettől függően – új repülési tervet kell benyújtani a régi törlése mellett. Minden IFR szerinti repülés esetében a 15 percnél hosszabb késéseket közölni kell a hálózatirányítóval. |
| --- | --- |

b)

Ellenőrzött repülésnél a számított fékoldási időt 30 perccel meghaladó késés esetén, vagy olyan nem ellenőrzött repülésnél, amelyre repülési tervet nyújtottak be, 1 órát meghaladó késés esetén, a repülési tervet módosítani kell, vagy – az esettől függően – új repülési tervet kell benyújtani a régi törlése mellett. Minden IFR szerinti repülés esetében a 15 percnél hosszabb késéseket közölni kell a hálózatirányítóval.

| c) | A légi jármű berendezéseinek és képességeinek a repülés állapotát befolyásoló változása esetén a légijármű-üzemeltetők vagy a nevükben eljáró ügynökségek módosító üzenetet küldenek a hálózatirányítónak vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodáinak a megfelelő mutatónak a repülésiterv-űrlap megfelelő pontjába történő bevezetésével. |
| --- | --- |

c)

A légi jármű berendezéseinek és képességeinek a repülés állapotát befolyásoló változása esetén a légijármű-üzemeltetők vagy a nevükben eljáró ügynökségek módosító üzenetet küldenek a hálózatirányítónak vagy a légiforgalmi szolgálatok bejelentő irodáinak a megfelelő mutatónak a repülésiterv-űrlap megfelelő pontjába történő bevezetésével.

| d) | Amennyiben a tüzelőanyag mennyisége vagy a fedélzeten tartózkodók összlétszáma vonatkozásában az indulást megelőzően benyújtott adatok az indulás időpontjában tévesnek bizonyulnak, az a repülési terv lényeges módosulásának minősül, és mint ilyet jelezni kell. |
| --- | --- |

d)

Amennyiben a tüzelőanyag mennyisége vagy a fedélzeten tartózkodók összlétszáma vonatkozásában az indulást megelőzően benyújtott adatok az indulás időpontjában tévesnek bizonyulnak, az a repülési terv lényeges módosulásának minősül, és mint ilyet jelezni kell.

| e) | Az a)–d) pontban meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része az ICAO európai (EUR) régiójának.”; |
| --- | --- |

e)

Az a)–d) pontban meghatározott követelmények nem alkalmazandók az egységes európai égbolt azon légterére, amely nem része az ICAO európai (EUR) régiójának.”;

| 7. | a szöveg a következő 15. szakasszal egészül ki:

  „
  15. SZAKASZ



  Az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció (CPDLC) eljárásai



  SERA.15001. Adatkapcsolat-kezdeményezés és adatkapcsolat-kezdeményezési hibák







  a) | A légiforgalmi szolgálati egységgel kapcsolatos bejelentkezési címet közzé kell tenni a nemzeti légiforgalmi tájékoztató kiadványokban (AIP). |
| --- | --- | --- |

7.

a szöveg a következő 15. szakasszal egészül ki:

„
  15. SZAKASZ

Az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció (CPDLC) eljárásai

SERA.15001. Adatkapcsolat-kezdeményezés és adatkapcsolat-kezdeményezési hibák

a)

A légiforgalmi szolgálati egységgel kapcsolatos bejelentkezési címet közzé kell tenni a nemzeti légiforgalmi tájékoztató kiadványokban (AIP).

| b) | A közelítő légi járműről vagy az adatkapcsolat-szolgáltatási területről érkező érvényes adatkapcsolat-kezdeményezési kérés beérkezésekor a légiforgalmi szolgálati egység befogadja a kérést, és amennyiben az megfeleltethető a repülési tervnek, kapcsolatot létesít a légi járművel. |
| --- | --- |

b)

A közelítő légi járműről vagy az adatkapcsolat-szolgáltatási területről érkező érvényes adatkapcsolat-kezdeményezési kérés beérkezésekor a légiforgalmi szolgálati egység befogadja a kérést, és amennyiben az megfeleltethető a repülési tervnek, kapcsolatot létesít a légi járművel.

| c) | A légiforgalmi szolgáltató eljárásokat dolgoz ki az adatkapcsolat-kezdeményezési hibák mielőbbi orvoslására. |
| --- | --- |

c)

A légiforgalmi szolgáltató eljárásokat dolgoz ki az adatkapcsolat-kezdeményezési hibák mielőbbi orvoslására.

| d) | A légijármű-üzemeltető eljárásokat dolgoz ki az adatkapcsolat-kezdeményezési hibák mielőbbi orvoslására. |
| --- | --- |

d)

A légijármű-üzemeltető eljárásokat dolgoz ki az adatkapcsolat-kezdeményezési hibák mielőbbi orvoslására.

SERA.15005. A CPDLC megteremtése

| a) | A CPDLC-t kellően korán meg kell teremteni annak érdekében, hogy a légi jármű kommunikálhasson a megfelelő légiforgalmi irányító egységgel. |
| --- | --- |

a)

A CPDLC-t kellően korán meg kell teremteni annak érdekében, hogy a légi jármű kommunikálhasson a megfelelő légiforgalmi irányító egységgel.

| b) | Az arra vonatkozó információkat, hogy a légi vagy földi rendszereknek mikor és adott esetben hol kell a CPDLC-t megteremteniük, légiforgalmi tájékoztató körlevelekben vagy kiadványokban kell közzétenni. |
| --- | --- |

b)

Az arra vonatkozó információkat, hogy a légi vagy földi rendszereknek mikor és adott esetben hol kell a CPDLC-t megteremteniük, légiforgalmi tájékoztató körlevelekben vagy kiadványokban kell közzétenni.

| c) | A pilótának képesnek kell lennie azonosítani azt a mindenkori légiforgalmi irányító egységet, amely a légiforgalmi irányító szolgálatot a szolgáltatás nyújtása során ellátja. |
| --- | --- |

c)

A pilótának képesnek kell lennie azonosítani azt a mindenkori légiforgalmi irányító egységet, amely a légiforgalmi irányító szolgálatot a szolgáltatás nyújtása során ellátja.

SERA.15010. A CPDLC átadása

| a) | CPDLC átadása esetén a hangkommunikáció és a CPDLC átadásának egyidejűleg kell kezdődnie. |
| --- | --- |

a)

CPDLC átadása esetén a hangkommunikáció és a CPDLC átadásának egyidejűleg kell kezdődnie.

| b) | Ha a légi járművet egy olyan légiforgalmi irányító egységtől, ahol CPDLC rendelkezésre áll, egy olyan légiforgalmi irányító egységnek adnak át, ahol nem áll rendelkezésre CPDLC, a CPDLC megszüntetését a beszédüzemű kommunikáció átadásával egyidejűleg kell megkezdeni. |
| --- | --- |

b)

Ha a légi járművet egy olyan légiforgalmi irányító egységtől, ahol CPDLC rendelkezésre áll, egy olyan légiforgalmi irányító egységnek adnak át, ahol nem áll rendelkezésre CPDLC, a CPDLC megszüntetését a beszédüzemű kommunikáció átadásával egyidejűleg kell megkezdeni.

| c) | A légiforgalmi irányítót tájékoztatni kell arról, ha a CPDLC átadása az adathatóság megváltozását eredményezi, amennyiben vannak olyan adatkapcsolati üzenetek, amelyekre nem érkezett lezárásra vonatkozó válasz. Ha a légiforgalmi irányító úgy dönt, hogy anélkül adja át a légi járművet, hogy a pilóta választ kapna az uplink-üzenet(ek)re, akkor a légiforgalmi irányítónak rendes körülmények között vissza kell térnie a beszédüzemű kommunikációhoz, hogy tisztázzon minden olyan kétértelműséget, amely a lezáratlan uplink-üzenet(ek)hez kapcsolódik. |
| --- | --- |

c)

A légiforgalmi irányítót tájékoztatni kell arról, ha a CPDLC átadása az adathatóság megváltozását eredményezi, amennyiben vannak olyan adatkapcsolati üzenetek, amelyekre nem érkezett lezárásra vonatkozó válasz. Ha a légiforgalmi irányító úgy dönt, hogy anélkül adja át a légi járművet, hogy a pilóta választ kapna az uplink-üzenet(ek)re, akkor a légiforgalmi irányítónak rendes körülmények között vissza kell térnie a beszédüzemű kommunikációhoz, hogy tisztázzon minden olyan kétértelműséget, amely a lezáratlan uplink-üzenet(ek)hez kapcsolódik.

SERA.15015. A CPDLC üzenetek megszerkesztése

| a) | A CPDLC üzenetek szövegét szabványos üzenetformátumban, közérthetően, illetve rövidítések és kódok segítségével kell összeállítani. Kerülendő a köznyelvi megfogalmazás, ha a szöveg megfelelő rövidítésekkel és kódokkal lerövidíthető. Nem használhatók a lényeget nem érintő szavak és mondatok, például udvariassági kifejezések. |
| --- | --- |

a)

A CPDLC üzenetek szövegét szabványos üzenetformátumban, közérthetően, illetve rövidítések és kódok segítségével kell összeállítani. Kerülendő a köznyelvi megfogalmazás, ha a szöveg megfelelő rövidítésekkel és kódokkal lerövidíthető. Nem használhatók a lényeget nem érintő szavak és mondatok, például udvariassági kifejezések.

| b) | A légiforgalmi irányító és a pilóta a CPDLC üzeneteket szabványos üzenetelemek és szabad szöveges üzenetelemek felhasználásával, illetve az említett elemek kombinációjával szerkeszti meg. Szabad szöveges üzenetelemek használata kerülendő a légiforgalmi irányítók vagy pilóták részéről. |
| --- | --- |

b)

A légiforgalmi irányító és a pilóta a CPDLC üzeneteket szabványos üzenetelemek és szabad szöveges üzenetelemek felhasználásával, illetve az említett elemek kombinációjával szerkeszti meg. Szabad szöveges üzenetelemek használata kerülendő a légiforgalmi irányítók vagy pilóták részéről.

| c) | Amennyiben az alkalmazott CPDLC üzenetek nem rendelkeznek konkrét körülményekről, az illetékes hatóság az üzemeltetőkkel és más légiforgalmi szolgáltatókkal konzultálva meghatározhatja, hogy elfogadható-e szabad szöveges üzenetelemek használata. Ilyen esetekben az érintett illetékes hatóságnak meg kell határoznia minden egyes szabad szöveges üzenetelem megjelenítési formátumát, rendeltetését és attribútumait. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben az alkalmazott CPDLC üzenetek nem rendelkeznek konkrét körülményekről, az illetékes hatóság az üzemeltetőkkel és más légiforgalmi szolgáltatókkal konzultálva meghatározhatja, hogy elfogadható-e szabad szöveges üzenetelemek használata. Ilyen esetekben az érintett illetékes hatóságnak meg kell határoznia minden egyes szabad szöveges üzenetelem megjelenítési formátumát, rendeltetését és attribútumait.

| d) | A CPDLC üzenet összetétele nem haladhatja meg az öt üzenetelemet, amelyek közül csak kettő tartalmazhat útvonalengedélyre vonatkozó változót. |
| --- | --- |

d)

A CPDLC üzenet összetétele nem haladhatja meg az öt üzenetelemet, amelyek közül csak kettő tartalmazhat útvonalengedélyre vonatkozó változót.

| e) | Többelemes CPDLC üzenetek szerkesztése:






  1. | Ha több elemből álló CPDLC üzenetre kell válaszolni, a válasznak valamennyi üzenetelemre vonatkoznia kell. |
| --- | --- | --- |

e)

Többelemes CPDLC üzenetek szerkesztése:

1.

Ha több elemből álló CPDLC üzenetre kell válaszolni, a válasznak valamennyi üzenetelemre vonatkoznia kell.

| 2. | Ha az egyetlen üzenetelemmel megadott engedély vagy a több elemből álló, engedélyre vonatkozó üzenet bármely része nem teljesíthető, a pilóta az egész üzenetre vonatkoztatva az »UNABLE« választ küldi. |
| --- | --- |

2.

Ha az egyetlen üzenetelemmel megadott engedély vagy a több elemből álló, engedélyre vonatkozó üzenet bármely része nem teljesíthető, a pilóta az egész üzenetre vonatkoztatva az »UNABLE« választ küldi.

| 3. | A légiforgalmi irányító »UNABLE« üzenettel válaszol, amely a kérés valamennyi elemére vonatkozik, ha az egy vagy több elemből álló engedélykérés egyetlen eleme sem hagyható jóvá. Az aktuális engedélyek nem adhatók meg újra. |
| --- | --- |

3.

A légiforgalmi irányító »UNABLE« üzenettel válaszol, amely a kérés valamennyi elemére vonatkozik, ha az egy vagy több elemből álló engedélykérés egyetlen eleme sem hagyható jóvá. Az aktuális engedélyek nem adhatók meg újra.

| 4. | Ha egy több elemből álló engedélykérés csak részben teljesíthető, az irányító »UNABLE« választ küld, amely a kérés valamennyi üzenetelemére vonatkozik, és adott esetben indokolást és/vagy tájékoztatást ad arról, hogy mikorra várható az engedély megadása. |
| --- | --- |

4.

Ha egy több elemből álló engedélykérés csak részben teljesíthető, az irányító »UNABLE« választ küld, amely a kérés valamennyi üzenetelemére vonatkozik, és adott esetben indokolást és/vagy tájékoztatást ad arról, hogy mikorra várható az engedély megadása.

| 5. | Ha az egy vagy több elemből álló engedélykérés valamennyi eleme teljesíthető, az irányító a kérés egyes elemeinek megfelelő engedélymegadással válaszol. Ennek a válasznak egyetlen uplink-üzenetnek kell lennie. |
| --- | --- |

5.

Ha az egy vagy több elemből álló engedélykérés valamennyi eleme teljesíthető, az irányító a kérés egyes elemeinek megfelelő engedélymegadással válaszol. Ennek a válasznak egyetlen uplink-üzenetnek kell lennie.

| 6. | Ha a CPDLC-üzenet egynél több üzenetelemet tartalmaz, és az üzenet válaszattribútuma »Y« (amennyiben használják), az egyetlen válaszüzenetnek ugyanabban a sorrendben kell tartalmaznia a megfelelő számú választ. |
| --- | --- |

6.

Ha a CPDLC-üzenet egynél több üzenetelemet tartalmaz, és az üzenet válaszattribútuma »Y« (amennyiben használják), az egyetlen válaszüzenetnek ugyanabban a sorrendben kell tartalmaznia a megfelelő számú választ.

SERA.15020. A CPDLC üzenetekre adott válaszok

| a) | A CPDLC üzenetek beszédüzemű kapcsolat útján való visszaolvasására nincs szükség, kivéve, ha erről az illetékes hatóság másként rendelkezett. |
| --- | --- |

a)

A CPDLC üzenetek beszédüzemű kapcsolat útján való visszaolvasására nincs szükség, kivéve, ha erről az illetékes hatóság másként rendelkezett.

| b) | Ha az irányító vagy a pilóta CPDLC keretében kommunikál, a választ szokásos módon CPDLC-vel kell megadni, kivéve, ha szükség van a továbbított CPDLC üzenetet helyesbítésére. Ha az irányító vagy a pilóta beszédüzemű kommunikációt folytat, a választ általában ugyanezen a módon kell megadni. |
| --- | --- |

b)

Ha az irányító vagy a pilóta CPDLC keretében kommunikál, a választ szokásos módon CPDLC-vel kell megadni, kivéve, ha szükség van a továbbított CPDLC üzenetet helyesbítésére. Ha az irányító vagy a pilóta beszédüzemű kommunikációt folytat, a választ általában ugyanezen a módon kell megadni.

SERA.15025. A CPDLC üzenetek helyesbítése

| a) | Ha egy CPDLC üzenet helyesbítését szükségesnek ítélik, vagy ha egy ilyen üzenet tartalmát tisztázni kell, a légiforgalmi irányítónak és a pilótának a rendelkezésre álló legmegfelelőbb eszközt kell használnia a megfelelő adatok szolgáltatásához vagy a szükséges pontosítás elvégzéséhez. |
| --- | --- |

a)

Ha egy CPDLC üzenet helyesbítését szükségesnek ítélik, vagy ha egy ilyen üzenet tartalmát tisztázni kell, a légiforgalmi irányítónak és a pilótának a rendelkezésre álló legmegfelelőbb eszközt kell használnia a megfelelő adatok szolgáltatásához vagy a szükséges pontosítás elvégzéséhez.

| b) | Ha a beszédüzemű kommunikációt olyan CPDLC üzenet helyesbítésére használják, amelyre még nem érkezett operatív válasz, az irányító vagy a pilóta beszédüzemű kommunikációját a következő mondatnak kell megelőznie: »DISREGARD CPDLC (üzenettípus) MESSAGE, BREAK« – ezt követi a helyes engedély, utasítás, tájékoztatás vagy kérés. |
| --- | --- |

b)

Ha a beszédüzemű kommunikációt olyan CPDLC üzenet helyesbítésére használják, amelyre még nem érkezett operatív válasz, az irányító vagy a pilóta beszédüzemű kommunikációját a következő mondatnak kell megelőznie: »DISREGARD CPDLC (üzenettípus) MESSAGE, BREAK« – ezt követi a helyes engedély, utasítás, tájékoztatás vagy kérés.

| c) | A figyelmen kívül hagyandó CPDLC üzenetre való hivatkozáskor és annak azonosításakor körültekintően kell fogalmazni, hogy az engedély, utasítás, tájékoztatás vagy kérés helyesbítésével kapcsolatos félreértések elkerülhetők legyenek. |
| --- | --- |

c)

A figyelmen kívül hagyandó CPDLC üzenetre való hivatkozáskor és annak azonosításakor körültekintően kell fogalmazni, hogy az engedély, utasítás, tájékoztatás vagy kérés helyesbítésével kapcsolatos félreértések elkerülhetők legyenek.

| d) | Ha egy operatív választ igénylő CPDLC üzenetről ezt követően beszédüzemű kommunikáció keretében folyik egyeztetés, a CPDLC üzenet lezárására vonatkozó releváns választ kell küldeni a CPDLC párbeszéd megfelelő szinkronizálása érdekében. Ez vagy úgy érhető el, ha az üzenet címzettje kifejezett utasítást kap a párbeszéd lezárására, vagy úgy, hogy a rendszer képes a párbeszéd automatikus lezárására. |
| --- | --- |

d)

Ha egy operatív választ igénylő CPDLC üzenetről ezt követően beszédüzemű kommunikáció keretében folyik egyeztetés, a CPDLC üzenet lezárására vonatkozó releváns választ kell küldeni a CPDLC párbeszéd megfelelő szinkronizálása érdekében. Ez vagy úgy érhető el, ha az üzenet címzettje kifejezett utasítást kap a párbeszéd lezárására, vagy úgy, hogy a rendszer képes a párbeszéd automatikus lezárására.

SERA.15030. Az irányító adatkapcsolati kommunikációs eljárásai vészhelyzetek, veszélyek és a CPDLC berendezések meghibásodása esetén

| a) | Ha a légiforgalmi irányítót vagy a pilótát arra figyelmeztetik, hogy az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció egyik üzenete hibás, a légiforgalmi irányító vagy a pilóta adott esetben meghozza az alábbi intézkedések egyikét:






  1. | beszédüzemű kommunikáció keretében megerősíti a kapcsolódó párbeszéd tekintetében meghozandó intézkedéseket, az információkat az alábbi mondattal bevezetve: »CPDLC MESSAGE FAILURE«; |
| --- | --- | --- |

a)

Ha a légiforgalmi irányítót vagy a pilótát arra figyelmeztetik, hogy az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció egyik üzenete hibás, a légiforgalmi irányító vagy a pilóta adott esetben meghozza az alábbi intézkedések egyikét:

1.

beszédüzemű kommunikáció keretében megerősíti a kapcsolódó párbeszéd tekintetében meghozandó intézkedéseket, az információkat az alábbi mondattal bevezetve: »CPDLC MESSAGE FAILURE«;

| 2. | az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció keretében újra elküldi az előzőleg hibásnak bizonyuló üzenetet. |
| --- | --- |

2.

az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció keretében újra elküldi az előzőleg hibásnak bizonyuló üzenetet.

| b) | Azok a légiforgalmi irányítók, akiknek az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció teljes földi rendszerének meghibásodására vonatkozó információt kell közölniük az összes olyan állomással, amely vélhetően hallja őket, ezt a közlést a következő általános hívással kezdik: »ALL STATIONS CPDLC FAILURE« – ezt követi a hívóállomás azonosítása. |
| --- | --- |

b)

Azok a légiforgalmi irányítók, akiknek az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció teljes földi rendszerének meghibásodására vonatkozó információt kell közölniük az összes olyan állomással, amely vélhetően hallja őket, ezt a közlést a következő általános hívással kezdik: »ALL STATIONS CPDLC FAILURE« – ezt követi a hívóállomás azonosítása.

| c) | Ha az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció hibás, és beszédüzemű kommunikációra kell visszaállni, valamennyi fennmaradó CPDLC üzenet nem teljesítettnek tekintendő, és a lezáratlan üzeneteket is magában foglaló teljes párbeszédet beszédüzemű kommunikáció keretében újra kell kezdeni. |
| --- | --- |

c)

Ha az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció hibás, és beszédüzemű kommunikációra kell visszaállni, valamennyi fennmaradó CPDLC üzenet nem teljesítettnek tekintendő, és a lezáratlan üzeneteket is magában foglaló teljes párbeszédet beszédüzemű kommunikáció keretében újra kell kezdeni.

| d) | Ha az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció hibás, de még az előtt helyreáll, hogy beszédüzemű kommunikációra kellene visszaállni, valamennyi fennmaradó CPDLC üzenet nem teljesítettnek tekintendő, és a lezáratlan üzeneteket is magában foglaló teljes párbeszédet CPDLC keretében újra kell kezdeni. |
| --- | --- |

d)

Ha az irányító és a pilóta közötti adatkapcsolati kommunikáció hibás, de még az előtt helyreáll, hogy beszédüzemű kommunikációra kellene visszaállni, valamennyi fennmaradó CPDLC üzenet nem teljesítettnek tekintendő, és a lezáratlan üzeneteket is magában foglaló teljes párbeszédet CPDLC keretében újra kell kezdeni.

SERA.15035. A CPDLC rendszer szándékolt lekapcsolása

| a) | Amennyiben a hírközlő hálózatnak vagy a CPDLC földi rendszerének a lekapcsolását tervezik, NOTAM-ot kell közzétenni, amely tájékoztatja az összes érintett felet a lekapcsolás időtartamáról és szükség esetén az alkalmazandó beszédüzemű kommunikációs frekvenciákkal kapcsolatos részletekről. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a hírközlő hálózatnak vagy a CPDLC földi rendszerének a lekapcsolását tervezik, NOTAM-ot kell közzétenni, amely tájékoztatja az összes érintett felet a lekapcsolás időtartamáról és szükség esetén az alkalmazandó beszédüzemű kommunikációs frekvenciákkal kapcsolatos részletekről.

| b) | Az ATC egységekkel kommunikáló légi járműveket beszédüzemű kommunikáció vagy CPDLC keretében tájékoztatni kell a CPDLC szolgáltatás hamarosan bekövetkező kieséséről. |
| --- | --- |

b)

Az ATC egységekkel kommunikáló légi járműveket beszédüzemű kommunikáció vagy CPDLC keretében tájékoztatni kell a CPDLC szolgáltatás hamarosan bekövetkező kieséséről.

SERA.15040. A CPDLC-kérések szüneteltetése

| a) | Ha az irányító minden állomást vagy egy adott járatot arra kér, hogy átmenetileg ne küldjenek CPDLC-kéréseket, a következő mondatot kell használnia: ((hívójel) vagy ALL STATIONS) Stop SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(indokolás)]. |
| --- | --- |

a)

Ha az irányító minden állomást vagy egy adott járatot arra kér, hogy átmenetileg ne küldjenek CPDLC-kéréseket, a következő mondatot kell használnia: ((hívójel) vagy ALL STATIONS) Stop SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(indokolás)].

| b) | A CPDLC szokásos használatának folytatásához a következő mondatot kell használni: ((hívójel) vagy ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS. |
| --- | --- |

b)

A CPDLC szokásos használatának folytatásához a következő mondatot kell használni: ((hívójel) vagy ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS.

SERA.15045. A CPDLC használata levegő-föld beszédüzemű kommunikáció hibái esetén

A légiforgalmi szolgálati egység és a légi jármű közötti CPDLC-kapcsolat megléte nem akadályozhatja meg a pilótát és az érintett légiforgalmi irányítót abban, hogy a levegő-föld beszédüzemű kommunikáció meghibásodása esetén megkezdje és elvégezze az összes szükséges intézkedést.

SERA.15050. A CPDLC tesztelése

Amennyiben a CPDLC valamely légi járművel végzett tesztelése befolyásolhatja a légi járműnek nyújtott légiforgalmi szolgáltatásokat, a tesztelés előtt koordinációt kell végezni.”

| 8. | A melléklet a következő 6. függelékkel egészül ki:


  „6. függelék

  A REPÜLÉSI TERV KITÖLTÉSE

  1.   Az ICAO repülésiterv-űrlapjának modellje






  2.   Utasítások a repülésiterv-űrlap kitöltéséhez

  2.1.   Általános utasítások
  Kövesse pontosan a formátumokra vonatkozó előírást és az adatok megadásának módszertanát.
  Kezdje az adatok bevitelét az első rendelkezésre álló hellyel. Ha a szükségesnél több hely áll rendelkezésre, a ki nem használt helyeket hagyja üresen.
  Az óraidőket az UTC szerint, 4 számjeggyel adja meg.
  A számított repülési időket 4 számjeggyel (óra és perc) adja meg.
  A 3. pont előtti szürkített részt az ATS és a COM szolgálatok töltik ki, kivéve, ha más szervre ruházták át a repülésitervvel kapcsolatos üzenetek küldésére vonatkozó feladataikat.
  2.2.   Utasítások az ATS-adatok beírásához
  Töltse ki a 7–18. pontot, valamint – amennyiben az illetékes hatóság előírja vagy egyéb okból szükséges – a 19. pontot az alábbiak szerint.
  ÍRJA BE a következő légijármű-azonosítók egyikét legfeljebb 7 alfanumerikus karakterrel, kötőjelek vagy szimbólumok nélkül:






  a) | a légijármű-üzemeltető ICAO-kódja, amelyet a járatazonosító szám követ (pl. KLM511, NGA213, JTR25), ha a rádiótávbeszélés során a légi jármű által használandó hívójel az üzemeltető ICAO-telefonkódjából és azt követő járatazonosító számból áll (pl. KLM511, NIGERIA 213, JESTER 25); vagy |
| --- | --- | --- |

8.

A melléklet a következő 6. függelékkel egészül ki:

„6. függelék

A REPÜLÉSI TERV KITÖLTÉSE

1.   Az ICAO repülésiterv-űrlapjának modellje

Image 1

2.   Utasítások a repülésiterv-űrlap kitöltéséhez

2.1.   Általános utasítások

Kövesse pontosan a formátumokra vonatkozó előírást és az adatok megadásának módszertanát.

Kezdje az adatok bevitelét az első rendelkezésre álló hellyel. Ha a szükségesnél több hely áll rendelkezésre, a ki nem használt helyeket hagyja üresen.

Az óraidőket az UTC szerint, 4 számjeggyel adja meg.

A számított repülési időket 4 számjeggyel (óra és perc) adja meg.

A 3. pont előtti szürkített részt az ATS és a COM szolgálatok töltik ki, kivéve, ha más szervre ruházták át a repülésitervvel kapcsolatos üzenetek küldésére vonatkozó feladataikat.

2.2.   Utasítások az ATS-adatok beírásához

Töltse ki a 7–18. pontot, valamint – amennyiben az illetékes hatóság előírja vagy egyéb okból szükséges – a 19. pontot az alábbiak szerint.

ÍRJA BE a következő légijármű-azonosítók egyikét legfeljebb 7 alfanumerikus karakterrel, kötőjelek vagy szimbólumok nélkül:

a)

a légijármű-üzemeltető ICAO-kódja, amelyet a járatazonosító szám követ (pl. KLM511, NGA213, JTR25), ha a rádiótávbeszélés során a légi jármű által használandó hívójel az üzemeltető ICAO-telefonkódjából és azt követő járatazonosító számból áll (pl. KLM511, NIGERIA 213, JESTER 25); vagy

| b) | a légi jármű honossága vagy közös jele és lajstromjele (pl. EIAKO, 4XBCD, N2567GA), ha:






  1. | a rádiótávbeszélés során a légi jármű által használandó hívójel kizárólag ebből az azonosítóból áll (pl. CGAJS), vagy előtte meg kell adni a légijármű-üzemeltető ICAO telefonkódját (pl. BLIZZARD CGAJS); |
| --- | --- | --- |

b)

a légi jármű honossága vagy közös jele és lajstromjele (pl. EIAKO, 4XBCD, N2567GA), ha:

1.

a rádiótávbeszélés során a légi jármű által használandó hívójel kizárólag ebből az azonosítóból áll (pl. CGAJS), vagy előtte meg kell adni a légijármű-üzemeltető ICAO telefonkódját (pl. BLIZZARD CGAJS);

| 2. | a légi jármű nincs felszerelve rádióval.





  Repülési szabályok |
| --- | --- |

2.

a légi jármű nincs felszerelve rádióval.

Repülési szabályok

ÍRJA BE az alábbi betűk egyikét azon repülési szabályok kategóriájának jelölésére, amelyeknek a pilóta meg kíván felelni:

| I | – | ha a teljes repülést IFR szerint tervezik végrehajtani; vagy |
| --- | --- | --- |
| V | – | ha a teljes repülést VFR szerint tervezik végrehajtani; vagy |
| Y | – | ha a repülést eredetileg IFR szerint hajtják végre, később azonban a repülési szabályok egyszer vagy többször módosulnak; vagy |
| Z | – | ha a repülést eredetileg VFR szerint hajtják végre, később azonban a repülési szabályok egyszer vagy többször módosulnak. |

I

–

ha a teljes repülést IFR szerint tervezik végrehajtani; vagy

V

–

ha a teljes repülést VFR szerint tervezik végrehajtani; vagy

Y

–

ha a repülést eredetileg IFR szerint hajtják végre, később azonban a repülési szabályok egyszer vagy többször módosulnak; vagy

Z

–

ha a repülést eredetileg VFR szerint hajtják végre, később azonban a repülési szabályok egyszer vagy többször módosulnak.

Adja meg a 15. pontban az(oka)t a ponto(ka)t, amely(ek) tekintetében a repülési szabályok megváltoztatását tervezik.

| A repülés típusa |
| --- |

A repülés típusa

ÍRJA BE az alábbi betűk egyikét a repülés típusának jelölésére, amennyiben ezt az illetékes hatóság előírja:

| S | – | ha menetrend szerinti légi járatról van szó; |
| --- | --- | --- |
| N | – | ha nem menetrend szerinti szállítási műveletről van szó; |
| G | – | ha általános célú repülési műveletről van szó; |
| M | – | ha katonai célú repülési műveletről van szó; |
| X | – | ha a fenti kategóriáktól eltérő repülési műveletről van szó. |

S

–

ha menetrend szerinti légi járatról van szó;

N

–

ha nem menetrend szerinti szállítási műveletről van szó;

G

–

ha általános célú repülési műveletről van szó;

M

–

ha katonai célú repülési műveletről van szó;

X

–

ha a fenti kategóriáktól eltérő repülési műveletről van szó.

Adja meg a repülés státuszát a 18. pontban az STS kód után, vagy ha szükséges az ATS általi különleges kezelés egyéb okainak megjelölése, tüntesse fel azokat a 18. pontban az RMK kód után.

| A légi járművek darabszáma (1 vagy 2 karakter) |
| --- |

A légi járművek darabszáma (1 vagy 2 karakter)

Egynél több légi jármű esetén ÍRJA BE a darabszámot.

| A légi járművek típusa (2 vagy 4 karakter) |
| --- |

A légi járművek típusa (2 vagy 4 karakter)

ÍRJA BE a megfelelő kódot a 8643. sz. dokumentum légijármű-típuskódjaiban meghatározottak szerint, VAGY, amennyiben ilyen kód hozzárendelése nem történt, illetve egynél több típust magában foglaló repülések esetén ÍRJA BE: ZZZZ, és a 18. pontban ADJA MEG a TYP/kód után a légi járművek (darabszámát és) típusát.

| Jellemző turbulenciakategória (1 karakter) |
| --- |

Jellemző turbulenciakategória (1 karakter)

ÍRJA BE egy ferde vonalat követően az alábbi betűk egyikét a légi jármű jellemző turbulenciakategóriájának jelzésére:

| J | – | NAGYON ERŐS – az ICAO 8643. sz. dokumentumának (Aircraft Type Designators) legutóbbi kiadásában ekként meghatározott légijármű-típus jelölésére; |
| --- | --- | --- |
| H | – | ERŐS – a legalább 136 000 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű légijármű-típus jelölésére, az ICAO 8643. számú dokumentumában a NAGYON ERŐS (J) kategóriában felsorolt légijármű-típusok kivételével; |
| M | – | KÖZEPES – a 136 000 kg-nál kisebb, de 7 000 kg-nál nagyobb maximális engedélyezett felszállótömegű légijármű-típus jelölésére; |
| L | – | GYENGE – a legfeljebb 7 000 kg-os nagyobb maximális engedélyezett felszállótömegű légijármű-típus jelölésére. |

J

–

NAGYON ERŐS – az ICAO 8643. sz. dokumentumának (Aircraft Type Designators) legutóbbi kiadásában ekként meghatározott légijármű-típus jelölésére;

H

–

ERŐS – a legalább 136 000 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű légijármű-típus jelölésére, az ICAO 8643. számú dokumentumában a NAGYON ERŐS (J) kategóriában felsorolt légijármű-típusok kivételével;

M

–

KÖZEPES – a 136 000 kg-nál kisebb, de 7 000 kg-nál nagyobb maximális engedélyezett felszállótömegű légijármű-típus jelölésére;

L

–

GYENGE – a legfeljebb 7 000 kg-os nagyobb maximális engedélyezett felszállótömegű légijármű-típus jelölésére.

A képességek a következő elemekből állnak:

| a) | megfelelő üzemképes berendezések megléte a légi jármű fedélzetén; |
| --- | --- |

a)

megfelelő üzemképes berendezések megléte a légi jármű fedélzetén;

| b) | a hajózószemélyzet képesítésével arányos berendezések és képességek; valamint |
| --- | --- |

b)

a hajózószemélyzet képesítésével arányos berendezések és képességek; valamint

| c) | adott esetben a felelős hatóság engedélye.





  Rádiókommunikáció, navigáció, valamint megközelítési segédeszközök és képességek |
| --- | --- |

c)

adott esetben a felelős hatóság engedélye.

Rádiókommunikáció, navigáció, valamint megközelítési segédeszközök és képességek

ÍRJON BE egy betűt az alábbiak közül:

| N | – | ha a fedélzeten nincs COM/NAV/megközelítő segédeszköz a tervezett útvonalhoz, vagy az eszköz üzemképtelen; vagy |
| --- | --- | --- |
| S | – | ha a fedélzeten van standard COM/NAV/megközelítő segédeszköz a tervezett útvonalhoz, és az eszköz üzemképes; és/vagy |

N

–

ha a fedélzeten nincs COM/NAV/megközelítő segédeszköz a tervezett útvonalhoz, vagy az eszköz üzemképtelen; vagy

S

–

ha a fedélzeten van standard COM/NAV/megközelítő segédeszköz a tervezett útvonalhoz, és az eszköz üzemképes; és/vagy

ÍRJA BE az alábbi betűk egyikét a rendelkezésre álló üzemképes COM/NAV/megközelítő segédeszköz és a kapcsolódó képességek jelölésére:

| A | GBAS leszállítórendszer | J7 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | LPV (APV SBAS-szel) | K | MLS |
| C | Loran C | L | ILS |
| D | DME | M1 | ATC SATVOICE (INMARSAT) |
| E1 | FMC WPR ACARS | M2 | ATC SATVOICE (MTSAT) |
| E2 | D-FIS ACARS | M3 | ATC SATVOICE (Iridium) |
| E3 | PDC ACARS | O | VOR |
| G | GNSS. Ha a repülés bármely szakaszát IFR szerint tervezik végrehajtani, olyan GNSS-vevőket kell alkalmazni, amelyek megfelelnek az ICAO-egyezmény 10. függeléke I. kötetének. | P1 | CPDLC RCP 400 |
| P2 | CPDLC RCP240 |
| P3 | SATVOICE RCP 400 |
| H | HF RTF | P4-P9 | RCP-nek fenntartva |
| I | Inerciális navigáció | R | PBN jóváhagyás |
| J1 | CPDLC ATN VDL, 2-es üzemmód | T | TACAN |
| J2 | CPDLC FANS 1/A HFDL | U | UHF RTF |
| J3 | CPDLC FANS 1/A VDL, A üzemmód | V | VHF RTF |
| J4 | CPDLC FANS 1/A VDL, 2-es üzemmód | W | RVSM jóváhagyás |
| J5 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT) | X | MNPS jóváhagyás |
| J6 | CPDLC FANS 1/A
  SATCOM (MTSAT) | Y | VHF a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztásának lehetőségével |
| Z | Egyéb fedélzeti berendezések vagy képességek |

A

GBAS leszállítórendszer

J7

CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium)

B

LPV (APV SBAS-szel)

K

MLS

C

Loran C

L

ILS

D

DME

M1

ATC SATVOICE (INMARSAT)

E1

FMC WPR ACARS

M2

ATC SATVOICE (MTSAT)

E2

D-FIS ACARS

M3

ATC SATVOICE (Iridium)

E3

PDC ACARS

O

VOR

G

GNSS. Ha a repülés bármely szakaszát IFR szerint tervezik végrehajtani, olyan GNSS-vevőket kell alkalmazni, amelyek megfelelnek az ICAO-egyezmény 10. függeléke I. kötetének.

P1

CPDLC RCP 400

P2

CPDLC RCP240

P3

SATVOICE RCP 400

H

HF RTF

P4-P9

RCP-nek fenntartva

I

Inerciális navigáció

R

PBN jóváhagyás

J1

CPDLC ATN VDL, 2-es üzemmód

T

TACAN

J2

CPDLC FANS 1/A HFDL

U

UHF RTF

J3

CPDLC FANS 1/A VDL, A üzemmód

V

VHF RTF

J4

CPDLC FANS 1/A VDL, 2-es üzemmód

W

RVSM jóváhagyás

J5

CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT)

X

MNPS jóváhagyás

J6

CPDLC FANS 1/A

SATCOM (MTSAT)

Y

VHF a 8,33 kHz-es csatornaosztás kiválasztásának lehetőségével

Z

Egyéb fedélzeti berendezések vagy képességek

A fent nem megadott alfanumerikus karakterek foglaltak.

| Légtérellenőrző felszerelések és képességek |
| --- |

Légtérellenőrző felszerelések és képességek

| ÍRJA BE | N, ha a fedélzeten nincs légtérellenőrző felszerelés a tervezett útvonalhoz, vagy az eszköz üzemképtelen; |
| --- | --- |

ÍRJA BE

N, ha a fedélzeten nincs légtérellenőrző felszerelés a tervezett útvonalhoz, vagy az eszköz üzemképtelen;

VAGY

| ÍRJA BE | az alábbi mutatók közül egy vagy több, legfeljebb 20 karakter terjedelemig, a fedélzeti üzemképes légtérellenőrző felszerelések és/vagy képességek leírására: |
| --- | --- |

ÍRJA BE

az alábbi mutatók közül egy vagy több, legfeljebb 20 karakter terjedelemig, a fedélzeti üzemképes légtérellenőrző felszerelések és/vagy képességek leírására:

SSR, A és C üzemmód

| A | – | Válaszjeladó – A üzemmód (4 számjegy – 4 096-os kódok) |
| --- | --- | --- |
| C | – | Válaszjeladó – A üzemmód (4 számjegy – 4 096-os kódok) és C üzemmód |

A

–

Válaszjeladó – A üzemmód (4 számjegy – 4 096-os kódok)

C

–

Válaszjeladó – A üzemmód (4 számjegy – 4 096-os kódok) és C üzemmód

SSR, S üzemmód

| E | – | Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító, a nyomásmagasság- és a kiterjesztett szkvitterképességet (ADS-B) |
| --- | --- | --- |
| H | – | Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító, a nyomásmagasság- és a megerősített légtérellenőrző képességet |
| I | – | Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító képességet, a nyomásmagasság-képességet azonban nem |
| L | – | Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító, a nyomásmagasság-, a kiterjesztett szkvitter- (ADS-B) és a megerősített légtérellenőrző képességet |
| P | – | Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a nyomásmagasság-képességet, a légijármű-azonosító képességet azonban nem |
| S | – | Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a nyomásmagasság-képességet, a légijármű-azonosító képességet azonban nem |
| X | – | Válaszjeladó – S üzemmód, légijármű-azonosító és nyomásmagasság-képesség nélkül |

E

–

Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító, a nyomásmagasság- és a kiterjesztett szkvitterképességet (ADS-B)

H

–

Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító, a nyomásmagasság- és a megerősített légtérellenőrző képességet

I

–

Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító képességet, a nyomásmagasság-képességet azonban nem

L

–

Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a légijármű-azonosító, a nyomásmagasság-, a kiterjesztett szkvitter- (ADS-B) és a megerősített légtérellenőrző képességet

P

–

Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a nyomásmagasság-képességet, a légijármű-azonosító képességet azonban nem

S

–

Válaszjeladó – S üzemmód, beleértve a nyomásmagasság-képességet, a légijármű-azonosító képességet azonban nem

X

–

Válaszjeladó – S üzemmód, légijármű-azonosító és nyomásmagasság-képesség nélkül

ADS-B

| B1 | – | ADS-B célzott 1 090 MHz-es ADS-B (»out«) képességgel |
| --- | --- | --- |
| B2 | – | ADS-B célzott 1 090 MHz-es ADS-B (»out« és »in«) képességgel |
| U1 | – | ADS-B (»out«) képesség UAT használatával |
| U2 | – | ADS-B (»out« és »in«) képesség UAT használatával |
| V1 | – | ADS-B (»out«) képesség VDL használatával, 4-es üzemmód |
| V2 | – | ADS-B (»out« és »in«) képesség VDL használatával, 4-es üzemmód |

B1

–

ADS-B célzott 1 090 MHz-es ADS-B (»out«) képességgel

B2

–

ADS-B célzott 1 090 MHz-es ADS-B (»out« és »in«) képességgel

U1

–

ADS-B (»out«) képesség UAT használatával

U2

–

ADS-B (»out« és »in«) képesség UAT használatával

V1

–

ADS-B (»out«) képesség VDL használatával, 4-es üzemmód

V2

–

ADS-B (»out« és »in«) képesség VDL használatával, 4-es üzemmód

ADS-C

| D1 | – | ADS-C, FANS 1/A képességekkel |
| --- | --- | --- |
| G1 | – | ADS-C, ATN képességekkel |

D1

–

ADS-C, FANS 1/A képességekkel

G1

–

ADS-C, ATN képességekkel

A fent nem megadott alfanumerikus karakterek foglaltak.

| ÍRJA BE: | az indulási repülőtér 4 betűs ICAO helységazonosító kódja a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően; |
| --- | --- |
| VAGY, | amennyiben helységazonosító kód hozzárendelése nem történt, |

ÍRJA BE:

az indulási repülőtér 4 betűs ICAO helységazonosító kódja a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően;

VAGY,

amennyiben helységazonosító kód hozzárendelése nem történt,

ÍRJA BE: ZZZZ, és ADJA MEG a 18-as pontban:

| — | a DEP/kód után a repülőtér nevét és helyét; vagy |
| --- | --- |

—

a DEP/kód után a repülőtér nevét és helyét; vagy

| — | a DEP/kód után az útvonal első pontját vagy a jelző rádió-irányadót, ha a légi jármű nem szállt fel a repülőtérről; |
| --- | --- |

—

a DEP/kód után az útvonal első pontját vagy a jelző rádió-irányadót, ha a légi jármű nem szállt fel a repülőtérről;

| VAGY, | – | ha a repülési terv repülést végző légi járműtől származik, |
| --- | --- | --- |

VAGY,

–

ha a repülési terv repülést végző légi járműtől származik,

ÍRJA BE: AFIL, és ADJA MEG a 18-as pontban a DEP/kód után azon ATS-egység helyének 4 betűből álló helységazonosító kódját, amelytől a kiegészítő repülési terv adatai beszerezhetők,

MAJD SZÓKÖZÖK NÉLKÜL

ÍRJA BE indulás előtt benyújtott repülési terv esetében a számított fékoldási időt (EOBT), vagy repülést végző légi járműtől kapott repülési terv esetében a tényleges vagy becsült időt azon útvonal első pontján, amelyre a repülési terv vonatkozik.

ÍRJA BE az a) pont szerinti első utazósebességet és a b) pont szerinti első utazómagasságot, szóközök nélkül.

| MAJD | a nyíl után ÍRJA BE a c) pont szerinti útvonalleírást. |
| --- | --- |

MAJD

a nyíl után ÍRJA BE a c) pont szerinti útvonalleírást.

| a) | Utazósebesség (legfeljebb 5 karakter) |
| --- | --- |

a)

ÍRJA BE a tényleges utazósebességet a repülés első vagy teljes utazószakaszára, a következők szerint:

| kilométer/óra, K-val kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. K0830), vagy |
| --- |

kilométer/óra, K-val kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. K0830), vagy

| csomó, N-nel kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. N0485), vagy |
| --- |

csomó, N-nel kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. N0485), vagy

| tényleges Mach-szám, ha az illetékes hatóság előírja, a Mach egység századokra kerekítve, M-mel kifejezve, amelyet 3 számjegy követ (pl. M082). |
| --- |

tényleges Mach-szám, ha az illetékes hatóság előírja, a Mach egység századokra kerekítve, M-mel kifejezve, amelyet 3 számjegy követ (pl. M082).

| b) | Utazómagasság (legfeljebb 5 karakter) |
| --- | --- |

b)

ÍRJA BE a tervezett utazómagasságot a tervezett útvonal első vagy teljes szakaszára, a következők szerint:

| repülési szint, F-fel kifejezve, amelyet 3 számjegy követ (pl. F085, F330), vagy |
| --- |

repülési szint, F-fel kifejezve, amelyet 3 számjegy követ (pl. F085, F330), vagy

| standard metrikus szint tíz méterenként, ha az illetékes hatóság előírja, S-sel kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. S1130), vagy |
| --- |

standard metrikus szint tíz méterenként, ha az illetékes hatóság előírja, S-sel kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. S1130), vagy

| magasság száz lábanként, A-val kifejezve, amelyet 3 számjegy követ (pl. A045; A100), vagy |
| --- |

magasság száz lábanként, A-val kifejezve, amelyet 3 számjegy követ (pl. A045; A100), vagy

| magasság tíz méterenként, M-mel kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. M0840), vagy |
| --- |

magasság tíz méterenként, M-mel kifejezve, amelyet 4 számjegy követ (pl. M0840), vagy

| ellenőrizetlen VFR repülések esetében a VFR betűk. |
| --- |

ellenőrizetlen VFR repülések esetében a VFR betűk.

| c) | Útvonal (beleértve a sebességszint és/vagy a repülési szabályok változásait) |
| --- | --- |

c)

Kijelölt ATS-útvonalakon történő repülés

| ÍRJA BE: | ha az indulási repülőtér az ATS-útvonalon található vagy ahhoz kapcsolódik, az első ATS-útvonal kódja, |
| --- | --- |
| VAGY | ha az indulási repülőtér nem az ATS-útvonalon található vagy ahhoz nem kapcsolódik, a DCT betűk, amelyeket az első ATS-útvonalhoz való kapcsolódási pont, majd az ATS-útvonal kódja követ, |

ÍRJA BE:

ha az indulási repülőtér az ATS-útvonalon található vagy ahhoz kapcsolódik, az első ATS-útvonal kódja,

VAGY

ha az indulási repülőtér nem az ATS-útvonalon található vagy ahhoz nem kapcsolódik, a DCT betűk, amelyeket az első ATS-útvonalhoz való kapcsolódási pont, majd az ATS-útvonal kódja követ,

MAJD

| ÍRJA BE | minden olyan pont, ahol vagy sebesség- és/vagy szintváltoztatást terveznek, vagy az ATS-útvonal megváltoztatását, és/vagy a repülési szabályok megváltoztatását tervezik, |
| --- | --- |

ÍRJA BE

minden olyan pont, ahol vagy sebesség- és/vagy szintváltoztatást terveznek, vagy az ATS-útvonal megváltoztatását, és/vagy a repülési szabályok megváltoztatását tervezik,

AMIT MINDIG AZ ALÁBBI KÖVET:

| | a következő ATS útvonalszakasz kódja, akkor is, ha az megegyezik az előző kóddal, |
| --- | --- |
| VAGY | DCT, ha a következő pont felé történő repülés a kijelölt útvonalon kívül esik, kivéve, ha mindkét pontot földrajzi koordináták határozzák meg. |

a következő ATS útvonalszakasz kódja, akkor is, ha az megegyezik az előző kóddal,

VAGY

DCT, ha a következő pont felé történő repülés a kijelölt útvonalon kívül esik, kivéve, ha mindkét pontot földrajzi koordináták határozzák meg.

Kijelölt ATS-útvonalakon kívül történő repülés

| ÍRJA BE: | azok a pontok, amelyek általában legfeljebb 30 perc repülési időre vagy 370 km (200 NM) távolságra vannak, beleértve minden olyan pontot, ahol a sebesség vagy a szint módosítását, az útirány vagy a repülési szabályok megváltoztatását tervezik, |
| --- | --- |
| VAGY | ha az illetékes hatóságok ezt előírják, |
| HATÁROZZA MEG | a túlnyomórészt kelet-nyugati irányban az é. sz. 70° és a d. sz. 70° között végzett repülések útirányát, megadva azon jelentős pontokat, amelyeket a fél vagy egész szélességi fokok és a 10 hosszúsági fokonként meghatározott hosszúsági körök metszéspontjai alkotnak. Az e szélességi fokokon kívül eső területeken végzett repülések útirányát olyan jelentős pontok határozzák meg, amelyeket a szélességi körök és az általában 20 hosszúsági fokonként meghatározott hosszúsági körök metszéspontjai alkotnak. A jelentős pontok közötti távolság lehetőleg ne haladja meg az 1 óra repülési időt. Szükség esetén további jelentős pontokat kell megállapítani. |
| | Az elsősorban észak-dél irányú repülések esetében határozza meg az útirányt, megadva azon jelentős pontokat, amelyeket az egész hosszúsági fokok és az 5 fokonként meghatározott párhuzamos szélességi körök metszéspontjai alkotnak. |
| ÍRJON BE | DCT-t az egymást követő pontok közé, kivéve, ha mindkét pont megadása földrajzi koordináták, illetve irány és távolság meghatározásával történik. |

ÍRJA BE:

azok a pontok, amelyek általában legfeljebb 30 perc repülési időre vagy 370 km (200 NM) távolságra vannak, beleértve minden olyan pontot, ahol a sebesség vagy a szint módosítását, az útirány vagy a repülési szabályok megváltoztatását tervezik,

VAGY

ha az illetékes hatóságok ezt előírják,

HATÁROZZA MEG

a túlnyomórészt kelet-nyugati irányban az é. sz. 70° és a d. sz. 70° között végzett repülések útirányát, megadva azon jelentős pontokat, amelyeket a fél vagy egész szélességi fokok és a 10 hosszúsági fokonként meghatározott hosszúsági körök metszéspontjai alkotnak. Az e szélességi fokokon kívül eső területeken végzett repülések útirányát olyan jelentős pontok határozzák meg, amelyeket a szélességi körök és az általában 20 hosszúsági fokonként meghatározott hosszúsági körök metszéspontjai alkotnak. A jelentős pontok közötti távolság lehetőleg ne haladja meg az 1 óra repülési időt. Szükség esetén további jelentős pontokat kell megállapítani.

Az elsősorban észak-dél irányú repülések esetében határozza meg az útirányt, megadva azon jelentős pontokat, amelyeket az egész hosszúsági fokok és az 5 fokonként meghatározott párhuzamos szélességi körök metszéspontjai alkotnak.

ÍRJON BE

DCT-t az egymást követő pontok közé, kivéve, ha mindkét pont megadása földrajzi koordináták, illetve irány és távolság meghatározásával történik.

HASZNÁLJA KIZÁRÓLAG az alábbi (1)–(5) pont szerinti adatszabályokat, az alpontokat pedig szóközzel VÁLASSZA EL egymástól.

Image 2

Az útvonalhoz vagy útszakaszhoz rendelt kód, beleértve adott esetben a standard indulási vagy érkezési útvonalhoz rendelt kódot (pl. BCN1, Bl, R14, UB10, KODAP2A).

Image 3

A jelentős ponthoz rendelt kód (2–5 karakter) (pl. LN, MAY, HADDY),

vagy ha kód hozzárendelése nem történt, az alábbiak egyike:

| — | Csak fokok (7 karakter):





  2 számjegy a szélesség fokban kifejezett értékének megadására, amelyet az »N« (észak) vagy »S« (dél) jelzés követ, majd 3 számjegy a hosszúság fokban kifejezett értékének megadására, amelyet az »E« (kelet) vagy »W« (nyugat) jelzés követ. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. 46N078W. |
| --- | --- |

—

Csak fokok (7 karakter):

2 számjegy a szélesség fokban kifejezett értékének megadására, amelyet az »N« (észak) vagy »S« (dél) jelzés követ, majd 3 számjegy a hosszúság fokban kifejezett értékének megadására, amelyet az »E« (kelet) vagy »W« (nyugat) jelzés követ. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. 46N078W.

| — | Csak fokok és percek (11 karakter):





  4 számjegy a szélesség fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »N« (észak) vagy »S« (dél) jelzés követ, majd 5 számjegy a hosszúság fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »E« (kelet) vagy »W« (nyugat) jelzés követ. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. 4620N07805W. |
| --- | --- |

—

Csak fokok és percek (11 karakter):

4 számjegy a szélesség fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »N« (észak) vagy »S« (dél) jelzés követ, majd 5 számjegy a hosszúság fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »E« (kelet) vagy »W« (nyugat) jelzés követ. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. 4620N07805W.

| — | Irány és távolság meghatározása a referenciaponttól:





  A referenciapont azonosítása, majd a ponttól mért irány meghatározása következik a mágneses fokokat jelző 3 számjeggyel, ezt követi a ponttól mért távolság meghatározása a tengeri mérföldeket jelző 3 számjeggyel. Magas földrajzi szélességű területeken, ahol az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a mágneses fokokra való hivatkozás nem célszerű, valódi fokokat lehet használni. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat – pl. a »DUB« VOR-től 40 NM távolságban 180° mágneses fokra mért pontot DUB180040-ként kell jelölni. |
| --- | --- |

—

Irány és távolság meghatározása a referenciaponttól:

A referenciapont azonosítása, majd a ponttól mért irány meghatározása következik a mágneses fokokat jelző 3 számjeggyel, ezt követi a ponttól mért távolság meghatározása a tengeri mérföldeket jelző 3 számjeggyel. Magas földrajzi szélességű területeken, ahol az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a mágneses fokokra való hivatkozás nem célszerű, valódi fokokat lehet használni. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat – pl. a »DUB« VOR-től 40 NM távolságban 180° mágneses fokra mért pontot DUB180040-ként kell jelölni.

Image 4

Az a pont, ahol a sebesség (5 % TAS vagy 0,01 Mach vagy több) vagy a szint módosítását tervezik megkezdeni, pontosan a fenti (2) vagy (3) pontnak megfelelően kifejezve, melyet egy ferde vonal követ, valamint az utazósebesség és az utazómagasság, pontosan a fenti a) és b) pontnak megfelelően kifejezve, szóköz nélkül, még akkor is, ha csak az egyik mennyiség változik.

| Példák: | LN/N0284A045 |
| --- | --- |
| MAY/N0305Fl80 |
| HADDY/N0420F330 |
| 4602N07805W/N0500F350 |
| 46N078W/M082F330 |
| DUB180040/N0350M0840 |

Példák:

LN/N0284A045

MAY/N0305Fl80

HADDY/N0420F330

4602N07805W/N0500F350

46N078W/M082F330

DUB180040/N0350M0840

Image 5

Az a pont, ahol a repülési szabályok megváltoztatását tervezik, pontosan a fenti (2) vagy (3) pontnak megfelelően kifejezve, melyet egy szóköz és a következők egyike követ:

VFR, ha IFR-ről VFR-re

IFR, ha VFR-ről IFR-re

| Példák: | LN VFR |
| --- | --- |
| LN/N0284A050 IFR |

Példák:

LN VFR

LN/N0284A050 IFR

Image 6

C betű, melyet ferde vonal követ; MAJD az a pont, ahol az utazóemelkedés megkezdését tervezik, pontosan a fenti (2) pontnak megfelelően kifejezve, melyet ferde vonal követ; MAJD az utazóemelkedés során tartandó sebesség, pontosan a fenti a) pontnak megfelelően kifejezve, ezt követi az utazóemelkedés során elfoglalandó magasságot meghatározó két szint, mindegyik szint pontosan a fenti b) pontnak megfelelően kifejezve, vagy az a szint, amely fölé az utazóemelkedés végrehajtását tervezik, ezt követi szóköz nélkül a PLUS kifejezés.

| Példák: | C/48N050W/M082F290F350 |
| --- | --- |
| C/48N050W/M082F290PLUS |
| C/52N050W/M220F580F620 |

Példák:

C/48N050W/M082F290F350

C/48N050W/M082F290PLUS

C/52N050W/M220F580F620

| Rendeltetési repülőtér és a teljes repülési idő (8 karakter) |
| --- |

Rendeltetési repülőtér és a teljes repülési idő (8 karakter)

| ÍRJA BE: | a rendeltetési repülőtér 4 betűből álló, a 7910. sz. dokumentumban (Location Indicators) szerinti helységazonosító kódja; |
| --- | --- |
| VAGY | amennyiben helységazonosító kód hozzárendelése nem történt, |
| ÍRJA BE: | ZZZZ, és ADJA MEG a 18-as pontban a DEST/kód után a repülőtér nevét és helyét, |

ÍRJA BE:

a rendeltetési repülőtér 4 betűből álló, a 7910. sz. dokumentumban (Location Indicators) szerinti helységazonosító kódja;

VAGY

amennyiben helységazonosító kód hozzárendelése nem történt,

ÍRJA BE:

ZZZZ, és ADJA MEG a 18-as pontban a DEST/kód után a repülőtér nevét és helyét,

MAJD SZÓKÖZÖK NÉLKÜL

| ÍRJA BE | a teljes számított repülési idő. |
| --- | --- |

ÍRJA BE

a teljes számított repülési idő.

| Rendeltetési kitérő repülőtér |
| --- |

Rendeltetési kitérő repülőtér

| ÍRJA BE: | legfeljebb két rendeltetési kitérő repülőtér 4 betűs ICAO helységazonosító kódja(i) a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően, szóközzel elválasztva; |
| --- | --- |
| VAGY | ha a rendeltetési kitérő repülőtérhez nem rendeltek helységazonosító kódot, |
| ÍRJA BE: | ZZZZ, és ADJA MEG a 18-as pontban az ALTN/kód után a rendeltetési kitérő repülőtér nevét és helyét. |

ÍRJA BE:

legfeljebb két rendeltetési kitérő repülőtér 4 betűs ICAO helységazonosító kódja(i) a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően, szóközzel elválasztva;

VAGY

ha a rendeltetési kitérő repülőtérhez nem rendeltek helységazonosító kódot,

ÍRJA BE:

ZZZZ, és ADJA MEG a 18-as pontban az ALTN/kód után a rendeltetési kitérő repülőtér nevét és helyét.

Kötőjelet vagy ferde vonalat csak az alábbiakban leírtak szerint szabad használni.

| ÍRJA BE: | 0 (nulla), amennyiben nincs egyéb információ, |
| --- | --- |
| VAGY | bármely egyéb szükséges információ az itt következő sorrendben, az alábbiakban meghatározott mutatók közül kiválasztott mutató formájában, melyet ferde vonal és a rögzítendő információk követnek: |

ÍRJA BE:

0 (nulla), amennyiben nincs egyéb információ,

VAGY

bármely egyéb szükséges információ az itt következő sorrendben, az alábbiakban meghatározott mutatók közül kiválasztott mutató formájában, melyet ferde vonal és a rögzítendő információk követnek:

| STS/ | Az ATS általi különleges kezelés oka, pl. kutatási és mentési misszió, az alábbiak szerint: |
| --- | --- |
| | ALTRV: | magasságfoglalással végzett repülés; |
| | ATFMX: | az illetékes hatóság által az ATFM-intézkedések alól mentesített repülés; |
| | FFR: | tűzvédelmi repülés; |
| | FLTCK: | navigációs segédeszközök kalibrálására szolgáló ellenőrző repülés; |
| | HAZMAT: | veszélyes anyag szállítását célzó repülés; |
| | HEAD: | államfői státusszal rendelkező személy szállítását célzó repülés; |
| | HOSP: | az egészségügyi hatóságok által bejelentett orvosi célú repülés; |
| | HUM: | humanitárius misszió keretében végzett repülés; |
| | MARSA: | olyan repülés, amely esetében katonai szervezet vállal felelősséget a katonai légi jármű elkülönítéséért; |
| | MEDEVAC: | életvédelem szempontjából kritikus orvosi célú vészhelyzeti evakuálás; |
| | NONRVSM: | RVSM légtérben tervezett, nem RVSM-képes repülés; |
| | SAR: | kutatási és mentési misszió keretében végzett repülés; valamint |
| | STATE: | katonai, vámügyi vagy rendőrségi szolgálat keretében végzett repülés. |
| | Az ATS általi különleges kezelés egyéb okait az »RMK/kód« után kell megadni. |
| PBN/ | Az RNAV és/vagy az RNP képességek feltüntetése. Az alábbi jellemzők közül annyit adjon meg, amennyi az adott repülésre vonatkozik, de legfeljebb 8 bejegyzést, azaz összesen legfeljebb 16 karaktert. |

STS/

Az ATS általi különleges kezelés oka, pl. kutatási és mentési misszió, az alábbiak szerint:

ALTRV:

magasságfoglalással végzett repülés;

ATFMX:

az illetékes hatóság által az ATFM-intézkedések alól mentesített repülés;

FFR:

tűzvédelmi repülés;

FLTCK:

navigációs segédeszközök kalibrálására szolgáló ellenőrző repülés;

HAZMAT:

veszélyes anyag szállítását célzó repülés;

HEAD:

államfői státusszal rendelkező személy szállítását célzó repülés;

HOSP:

az egészségügyi hatóságok által bejelentett orvosi célú repülés;

HUM:

humanitárius misszió keretében végzett repülés;

MARSA:

olyan repülés, amely esetében katonai szervezet vállal felelősséget a katonai légi jármű elkülönítéséért;

MEDEVAC:

életvédelem szempontjából kritikus orvosi célú vészhelyzeti evakuálás;

NONRVSM:

RVSM légtérben tervezett, nem RVSM-képes repülés;

SAR:

kutatási és mentési misszió keretében végzett repülés; valamint

STATE:

katonai, vámügyi vagy rendőrségi szolgálat keretében végzett repülés.

Az ATS általi különleges kezelés egyéb okait az »RMK/kód« után kell megadni.

PBN/

Az RNAV és/vagy az RNP képességek feltüntetése. Az alábbi jellemzők közül annyit adjon meg, amennyi az adott repülésre vonatkozik, de legfeljebb 8 bejegyzést, azaz összesen legfeljebb 16 karaktert.

| RNAV ELŐÍRÁSOK |
| --- |
| A1 | RNAV 10 (RNP 10) | C1 | RNAV 2, minden engedélyezett érzékelő |
| | | C2 | RNAV 2 GNSS |
| B1 | RNAV 5, minden engedélyezett érzékelő | C3 | RNAV 2 DME/DME |
| B2 | RNAV 5 GNSS | C4 | RNAV 2 DME/DME/IRU |
| B3 | RNAV 5 DME/DME | | |
| B4 | RNAV 5 VOR/DME | D1 | RNAV 1, minden engedélyezett érzékelő |
| B5 | RNAV 5 INS vagy IRS | D2 | RNAV 1 GNSS |
| B6 | RNAV 5 LORANC | D3 | RNAV 1 DME/DME |
| | | D4 | RNAV 1 DME/DME/IRU |

RNAV ELŐÍRÁSOK

A1

RNAV 10 (RNP 10)

C1

RNAV 2, minden engedélyezett érzékelő

C2

RNAV 2 GNSS

B1

RNAV 5, minden engedélyezett érzékelő

C3

RNAV 2 DME/DME

B2

RNAV 5 GNSS

C4

RNAV 2 DME/DME/IRU

B3

RNAV 5 DME/DME

B4

RNAV 5 VOR/DME

D1

RNAV 1, minden engedélyezett érzékelő

B5

RNAV 5 INS vagy IRS

D2

RNAV 1 GNSS

B6

RNAV 5 LORANC

D3

RNAV 1 DME/DME

D4

RNAV 1 DME/DME/IRU

| RNP ELŐÍRÁSOK |
| --- |
| L1 | RNP 4 | S1 | RNP APCH |
| | | S2 | RNP APCH, BARO-VNAV-vel |
| O1 | Alapvető RNP 1, minden engedélyezett érzékelő | | |
| O2 | Alapvető RNP 1 GNSS | T1 | RNP AR APCH, RF-fel (külön engedély szükséges) |
| O3 | Alapvető RNP 1 DME/DME | T2 | RNP AR APCH, RF nélkül (külön engedély szükséges) |
| O4 | Alapvető RNP 1 DME/DME/IRU | | |

RNP ELŐÍRÁSOK

L1

RNP 4

S1

RNP APCH

S2

RNP APCH, BARO-VNAV-vel

O1

Alapvető RNP 1, minden engedélyezett érzékelő

O2

Alapvető RNP 1 GNSS

T1

RNP AR APCH, RF-fel (külön engedély szükséges)

O3

Alapvető RNP 1 DME/DME

T2

RNP AR APCH, RF nélkül (külön engedély szükséges)

O4

Alapvető RNP 1 DME/DME/IRU

A fent nem megadott alfanumerikus karakterkombinációk foglaltak.

| NAV/ | A PNB/esetében meghatározottaktól eltérő navigációs berendezésekkel kapcsolatos jelentős adatok, az illetékes hatóság által előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |
| | Ennél a mutatónál tüntesse fel a GNSS-növekedést, több növelési módszer esetében szóközt alkalmazva, pl. NAV/GBAS SBAS. |
| | Ha a jóváhagyott P-RNAV légi jármű kizárólag VOR/DME-re támaszkodik a helyzet meghatározásakor, írja be: EURPRNAV. |
| COM/ | Tüntesse fel a 10. a) pontban nem szereplő kommunikációs berendezéseket és képességeket. |
| DAT/ | Tüntesse fel a 10. a) pontban nem szereplő adatkommunikációs berendezéseket és képességeket vagy a »CPDLCX«-et a CPDLC-ATN-B1-gyel való felszereltség követelménye alóli mentesség jelzésére. |
| SUR/ | Tüntesse fel a 10. a) pontban nem szereplő légtérellenőrző felszereléseket és képességeket. Adjon meg annyi RSP-előírást, amennyi az adott repülésre vonatkozik, a kódokat szóközök nélkül leírva. Az egyes RSP-előírásokat szóközöknek kell elválasztania. Példa: RSP180 RSP400. |
| | Írja be: EUADSBX, EUEHSX, EUELSX vagy ezek kombinációja, jelezve a mentességeket az S üzemmódú SSR válaszjeladóval vagy az ADS-B jeladóval való felszerelésre vonatkozó követelmény tekintetében. |
| DEP/ | Az indulási repülőtér neve és helye, ha a 13. pontban ZZZZ szerepel, vagy az az ATS-egység, amelytől kiegészítő repülésiterv-adatok szerezhetők be, ha a 13. pontban AFIL szerepel. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében a helyet a következőképpen kell megadni: |
| | 4 számjegy a szélesség fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »N« (észak) vagy »S« (dél) jelzés követ, majd 5 számjegy a hosszúság fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »E« (kelet) vagy »W« (nyugat) jelzés követ. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. 4620N07805W (11 karakter). |
| VAGY | Irány és távolság meghatározása a legközelebbi jelentős ponttól, az alábbiak szerint: |
| | A jelentős pont azonosítása, majd a ponttól mért irány meghatározása következik a mágneses fokokat jelző 3 számjeggyel, ezt követi a ponttól mért távolság meghatározása a tengeri mérföldeket (NM) jelző 3 számjeggyel. Magas földrajzi szélességű területeken, ahol az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a mágneses fokokra való hivatkozás nem célszerű, valódi fokokat lehet használni. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. a »DUB« VOR-től 40 NM távolságban 180° mágneses fokra mért pontot DUB180040-ként kell jelölni. |
| VAGY | Az útvonal első pontja (név vagy LAT/LONG) vagy a jelző rádió-irányadó, ha a légi jármű nem szállt fel a repülőtérről. |
| DEST/ | A rendeltetési repülőtér neve és helye, amennyiben a 16. pontban ZZZZ szerepel. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint. |
| DOF/ | A repülés indulási dátuma 6 számjeggyel (YYMMDD, ahol YY az évet, MM a hónapot, DD pedig a napot jelöli). |
| REG/ | A légi jármű honossága vagy közös jele és lajstromjele, ha eltér a 7. pontban szereplő légijármű-azonosító számtól. |
| EET/ | Jelentős pontok vagy a FIR-határok kódjai, valamint a felszállástól a jelentős pontokig vagy a FIR-határokig eltelt összesített számított repülési idő, amennyiben ezt a regionális léginavigációs megállapodások vagy az illetékes hatóságok előírják. |
| Példák: | EET/CAP0745 XYZ0830 |
| | EET/EINN0204 |
| SEL/ | SELCAL kód az így felszerelt légi járművek esetében. |
| TYP/ | A légi jármű típusa(i), mely(ek) szükség esetén a légi jármű szóközök nélküli számát (számait) követi(k) egyetlen szóközzel elválasztva, amennyiben a 9. pontban ZZZZ szerepel. |
| Példa: | TYP/2F15 5F5 3B2 |
| CODE/ | Légijármű-cím (hat hexadecimális karakterből álló alfanumerikus kód), amennyiben az illetékes hatóság előírja. Példa: »F00001« az ICAO által kezelt egyedi blokkban szereplő legalacsonyabb légijármű-cím. |
| DLE/ | Útvonali késés vagy várakozás az útvonalon; írja be a jelentős ponto(ka)t azon az útvonalon, ahol a késés bekövetkezik, majd a késés hosszát 4 számjeggyel, órában és percben kifejezve (hhmm). |
| Példa: | DLE/MDG0030 |
| OPR/ | A légi jármű üzemeltetőjének ICAO-kódja vagy neve, ha eltér a 7. pontban szereplő légijármű-azonosítótól. |
| ORGN/ | A kezdeményező nyolcbetűs AFTN-címe vagy egyéb megfelelő elérhetőségi adatai arra az esetre, ha a repülési terv kezdeményezője esetleg nem azonosítható könnyen, az illetékes hatóság által előírtaknak megfelelően. |
| PER/ | A légi jármű teljesítményadatai, egyetlen betűvel jelölve, az »Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légi közlekedési műveletek« (Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations) című dokumentumban (PANS-OPS, 8168. sz. dokumentum, I. kötet) meghatározottak szerint, ha ezt az illetékes hatóság előírta. |
| ALTN/ | A rendeltetési kitérő repülőtér neve és helye, amennyiben a 16. pontban ZZZZ szerepel. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint. |
| RALT/ | Az útvonalon lévő kitérő repülőtér (repülőterek) 4 betűs ICAO mutatója (mutatói) a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően, vagy az ilyen repülőtér (repülőterek) neve(i), ha nincs hozzárendelt mutató. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint. |
| TALT/ | A felszálló kitérő repülőtér 4 betűs ICAO mutatója (mutatói), a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően, vagy a felszálló kitérő repülőtér neve, ha nincs hozzárendelt mutató. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint. |
| RIF/ | Az új rendeltetési repülőtérhez vezető útvonal részletei, melyeket a repülőtér 4 betűs helységazonosítója követ. Az új útvonalra repülés közben engedélyt kell kérni. |
| Példák: | RIF/DTA HEC KLAX |
| | RIF/ESP G94 CLA YPPH |
| RVR/ | Az adott repüléshez előírt, a minimális futópálya menti látótávolságra vonatkozó követelmény, 3 számjeggyel kifejezve. |
| RFP/ | A pót repülési tervek számának feltüntetése a következő formátumban: »Q«, melyet egy, a pótlás sorszámát jelző számjegy követ. |
| Példák: | RFP/Q2. |
| RMK/ | Bármely egyéb közérthető megjegyzés, amennyiben az illetékes hatóság előírja vagy egyéb okból szükséges. |

NAV/

A PNB/esetében meghatározottaktól eltérő navigációs berendezésekkel kapcsolatos jelentős adatok, az illetékes hatóság által előírtaknak megfelelően.

Ennél a mutatónál tüntesse fel a GNSS-növekedést, több növelési módszer esetében szóközt alkalmazva, pl. NAV/GBAS SBAS.

Ha a jóváhagyott P-RNAV légi jármű kizárólag VOR/DME-re támaszkodik a helyzet meghatározásakor, írja be: EURPRNAV.

COM/

Tüntesse fel a 10. a) pontban nem szereplő kommunikációs berendezéseket és képességeket.

DAT/

Tüntesse fel a 10. a) pontban nem szereplő adatkommunikációs berendezéseket és képességeket vagy a »CPDLCX«-et a CPDLC-ATN-B1-gyel való felszereltség követelménye alóli mentesség jelzésére.

SUR/

Tüntesse fel a 10. a) pontban nem szereplő légtérellenőrző felszereléseket és képességeket. Adjon meg annyi RSP-előírást, amennyi az adott repülésre vonatkozik, a kódokat szóközök nélkül leírva. Az egyes RSP-előírásokat szóközöknek kell elválasztania. Példa: RSP180 RSP400.

Írja be: EUADSBX, EUEHSX, EUELSX vagy ezek kombinációja, jelezve a mentességeket az S üzemmódú SSR válaszjeladóval vagy az ADS-B jeladóval való felszerelésre vonatkozó követelmény tekintetében.

DEP/

Az indulási repülőtér neve és helye, ha a 13. pontban ZZZZ szerepel, vagy az az ATS-egység, amelytől kiegészítő repülésiterv-adatok szerezhetők be, ha a 13. pontban AFIL szerepel. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében a helyet a következőképpen kell megadni:

4 számjegy a szélesség fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »N« (észak) vagy »S« (dél) jelzés követ, majd 5 számjegy a hosszúság fokban és percben (tízes és egyes helyiérték) kifejezett értékének megadására, amelyet az »E« (kelet) vagy »W« (nyugat) jelzés követ. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. 4620N07805W (11 karakter).

VAGY

Irány és távolság meghatározása a legközelebbi jelentős ponttól, az alábbiak szerint:

A jelentős pont azonosítása, majd a ponttól mért irány meghatározása következik a mágneses fokokat jelző 3 számjeggyel, ezt követi a ponttól mért távolság meghatározása a tengeri mérföldeket (NM) jelző 3 számjeggyel. Magas földrajzi szélességű területeken, ahol az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a mágneses fokokra való hivatkozás nem célszerű, valódi fokokat lehet használni. Szükség esetén a megfelelő számú számjegy megadásához illesszen be nullákat, pl. a »DUB« VOR-től 40 NM távolságban 180° mágneses fokra mért pontot DUB180040-ként kell jelölni.

VAGY

Az útvonal első pontja (név vagy LAT/LONG) vagy a jelző rádió-irányadó, ha a légi jármű nem szállt fel a repülőtérről.

DEST/

A rendeltetési repülőtér neve és helye, amennyiben a 16. pontban ZZZZ szerepel. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint.

DOF/

A repülés indulási dátuma 6 számjeggyel (YYMMDD, ahol YY az évet, MM a hónapot, DD pedig a napot jelöli).

REG/

A légi jármű honossága vagy közös jele és lajstromjele, ha eltér a 7. pontban szereplő légijármű-azonosító számtól.

EET/

Jelentős pontok vagy a FIR-határok kódjai, valamint a felszállástól a jelentős pontokig vagy a FIR-határokig eltelt összesített számított repülési idő, amennyiben ezt a regionális léginavigációs megállapodások vagy az illetékes hatóságok előírják.

Példák:

EET/CAP0745 XYZ0830

EET/EINN0204

SEL/

SELCAL kód az így felszerelt légi járművek esetében.

TYP/

A légi jármű típusa(i), mely(ek) szükség esetén a légi jármű szóközök nélküli számát (számait) követi(k) egyetlen szóközzel elválasztva, amennyiben a 9. pontban ZZZZ szerepel.

Példa:

TYP/2F15 5F5 3B2

CODE/

Légijármű-cím (hat hexadecimális karakterből álló alfanumerikus kód), amennyiben az illetékes hatóság előírja. Példa: »F00001« az ICAO által kezelt egyedi blokkban szereplő legalacsonyabb légijármű-cím.

DLE/

Útvonali késés vagy várakozás az útvonalon; írja be a jelentős ponto(ka)t azon az útvonalon, ahol a késés bekövetkezik, majd a késés hosszát 4 számjeggyel, órában és percben kifejezve (hhmm).

Példa:

DLE/MDG0030

OPR/

A légi jármű üzemeltetőjének ICAO-kódja vagy neve, ha eltér a 7. pontban szereplő légijármű-azonosítótól.

ORGN/

A kezdeményező nyolcbetűs AFTN-címe vagy egyéb megfelelő elérhetőségi adatai arra az esetre, ha a repülési terv kezdeményezője esetleg nem azonosítható könnyen, az illetékes hatóság által előírtaknak megfelelően.

PER/

A légi jármű teljesítményadatai, egyetlen betűvel jelölve, az »Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légi közlekedési műveletek« (Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations) című dokumentumban (PANS-OPS, 8168. sz. dokumentum, I. kötet) meghatározottak szerint, ha ezt az illetékes hatóság előírta.

ALTN/

A rendeltetési kitérő repülőtér neve és helye, amennyiben a 16. pontban ZZZZ szerepel. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint.

RALT/

Az útvonalon lévő kitérő repülőtér (repülőterek) 4 betűs ICAO mutatója (mutatói) a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően, vagy az ilyen repülőtér (repülőterek) neve(i), ha nincs hozzárendelt mutató. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint.

TALT/

A felszálló kitérő repülőtér 4 betűs ICAO mutatója (mutatói), a 7910. sz. dokumentumnak (Location Indicators) megfelelően, vagy a felszálló kitérő repülőtér neve, ha nincs hozzárendelt mutató. A vonatkozó légiforgalmi tájékoztató kiadványban fel nem sorolt repülőterek esetében adja meg a helyet LAT/LONG adatokkal vagy a legközelebbi jelentős ponttól való irány és távolság meghatározásával a fenti DEP/kódnál leírtak szerint.

RIF/

Az új rendeltetési repülőtérhez vezető útvonal részletei, melyeket a repülőtér 4 betűs helységazonosítója követ. Az új útvonalra repülés közben engedélyt kell kérni.

Példák:

RIF/DTA HEC KLAX

RIF/ESP G94 CLA YPPH

RVR/

Az adott repüléshez előírt, a minimális futópálya menti látótávolságra vonatkozó követelmény, 3 számjeggyel kifejezve.

RFP/

A pót repülési tervek számának feltüntetése a következő formátumban: »Q«, melyet egy, a pótlás sorszámát jelző számjegy követ.

Példák:

RFP/Q2.

RMK/

Bármely egyéb közérthető megjegyzés, amennyiben az illetékes hatóság előírja vagy egyéb okból szükséges.

A tüzelőanyag mennyisége

| E/után | ÍRJA BE a tüzelőanyag mennyiségét órákban és percekben kifejező, négyjegyű számcsoportot.





  A fedélzeten tartózkodók |
| --- | --- |

E/után

ÍRJA BE a tüzelőanyag mennyiségét órákban és percekben kifejező, négyjegyű számcsoportot.

A fedélzeten tartózkodók

| P/után | ÍRJA BE a fedélzeten tartózkodó személyek (utasok és személyzet) teljes létszámát, amennyiben az illetékes hatóság előírja. ÍRJA BE: TBN (to be notified = bejelentendő), ha a bejelentés időpontjában nem ismert a személyek teljes létszáma. |
| --- | --- |

P/után

ÍRJA BE a fedélzeten tartózkodó személyek (utasok és személyzet) teljes létszámát, amennyiben az illetékes hatóság előírja. ÍRJA BE: TBN (to be notified = bejelentendő), ha a bejelentés időpontjában nem ismert a személyek teljes létszáma.

| Vészhelyzeti és túlélőfelszerelések |
| --- |

Vészhelyzeti és túlélőfelszerelések

| R/ | (RÁDIÓ) HÚZZA KI az U-t, ha nem áll rendelkezésre UHF a 243,0 MHz-es frekvencián.
  HÚZZA KI a V-t, ha nem áll rendelkezésre VHF a 121,5 MHz-es frekvencián.
  HÚZZA KI az E-t, ha nem áll rendelkezésre vészhelyzeti helyzetjeladó (ELT). |
| --- | --- |
| S/(TÚLÉLŐFELSZERELÉS) | HÚZZA KI az összes mutatót, ha a fedélzeten nincs túlélőfelszerelés.
  HÚZZA KI a P-t, ha a fedélzeten nincs sarkvidéki túlélőfelszerelés.
  HÚZZA KI a D-t, ha a fedélzeten nincs sivatagi túlélőfelszerelés.
  HÚZZA KI az M-et, ha a fedélzeten nincs tengeri túlélőfelszerelés.
  HÚZZA KI a J-t, ha a fedélzeten nincs dzsungel-túlélőfelszerelés. |
| J/(MENTŐMELLÉNYEK) | HÚZZA KI az összes mutatót, ha a fedélzeten nincsenek mentőmellények.
  HÚZZA KI a J-t, ha a mentőmellények nincsenek felszerelve világítóeszközzel.
  HÚZZA KI az F-et, ha a mentőmellények nincsenek ellátva fluoreszkáló anyaggal.
  HÚZZA KI az U-t vagy a V-t vagy mindkettőt (mint fent az R/kódnál) a mentőmellények rádiókommunikációs képességének jelölére, ha vannak mentőmellények. |
| D/(CSÓNAKOK)
  (DARABSZÁM) | HÚZZA KI a D és C mutatót, ha a fedélzeten nincsenek csónakok; vagy
  ÍRJA BE a fedélzeten található csónakok darabszámát; valamint
  (BEFOGADÓKÉPESSÉG) – ÍRJA BE a fedélzeten található összes csónak teljes befogadóképességét, főben kifejezve; és
  (FEDETTSÉG) – HÚZZA KI a C mutatót, ha a csónakok nem fedettek; és
  (SZÍN) – ADJA MEG a fedélzeten található csónakok színét. |
| A/(A LÉGI JÁRMŰ SZÍNE ÉS JELÖLÉSEI) | ADJA MEG a légi jármű színét és szignifikáns jelöléseit. |
| N/(MEGJEGYZÉSEK) | HÚZZA KI az N-t, ha nincs megjegyzés, vagy ISMERTESSE a fedélzeten lévő egyéb túlélőfelszereléseket és a túlélőfelszerelésekre vonatkozó egyéb megjegyzéseket. |
| C/(PILÓTA) | ÍRJA BE a parancsnok nevét. |

R/

(RÁDIÓ) HÚZZA KI az U-t, ha nem áll rendelkezésre UHF a 243,0 MHz-es frekvencián.

HÚZZA KI a V-t, ha nem áll rendelkezésre VHF a 121,5 MHz-es frekvencián.

HÚZZA KI az E-t, ha nem áll rendelkezésre vészhelyzeti helyzetjeladó (ELT).

S/(TÚLÉLŐFELSZERELÉS)

HÚZZA KI az összes mutatót, ha a fedélzeten nincs túlélőfelszerelés.

HÚZZA KI a P-t, ha a fedélzeten nincs sarkvidéki túlélőfelszerelés.

HÚZZA KI a D-t, ha a fedélzeten nincs sivatagi túlélőfelszerelés.

HÚZZA KI az M-et, ha a fedélzeten nincs tengeri túlélőfelszerelés.

HÚZZA KI a J-t, ha a fedélzeten nincs dzsungel-túlélőfelszerelés.

J/(MENTŐMELLÉNYEK)

HÚZZA KI az összes mutatót, ha a fedélzeten nincsenek mentőmellények.

HÚZZA KI a J-t, ha a mentőmellények nincsenek felszerelve világítóeszközzel.

HÚZZA KI az F-et, ha a mentőmellények nincsenek ellátva fluoreszkáló anyaggal.

HÚZZA KI az U-t vagy a V-t vagy mindkettőt (mint fent az R/kódnál) a mentőmellények rádiókommunikációs képességének jelölére, ha vannak mentőmellények.

D/(CSÓNAKOK)

(DARABSZÁM)

HÚZZA KI a D és C mutatót, ha a fedélzeten nincsenek csónakok; vagy

ÍRJA BE a fedélzeten található csónakok darabszámát; valamint

(BEFOGADÓKÉPESSÉG) – ÍRJA BE a fedélzeten található összes csónak teljes befogadóképességét, főben kifejezve; és

(FEDETTSÉG) – HÚZZA KI a C mutatót, ha a csónakok nem fedettek; és

(SZÍN) – ADJA MEG a fedélzeten található csónakok színét.

A/(A LÉGI JÁRMŰ SZÍNE ÉS JELÖLÉSEI)

ADJA MEG a légi jármű színét és szignifikáns jelöléseit.

N/(MEGJEGYZÉSEK)

HÚZZA KI az N-t, ha nincs megjegyzés, vagy ISMERTESSE a fedélzeten lévő egyéb túlélőfelszereléseket és a túlélőfelszerelésekre vonatkozó egyéb megjegyzéseket.

C/(PILÓTA)

ÍRJA BE a parancsnok nevét.

2.3.   Benyújtó

| ÍRJA BE | a repülési tervet benyújtó egység, ügynökség vagy személy neve. |
| --- | --- |

ÍRJA BE

a repülési tervet benyújtó egység, ügynökség vagy személy neve.

---

(*1)  A Bizottság (EU) 2023/1770 végrehajtási rendelete (2023. szeptember 12.) az egységes európai égbolt légterének használatához szükséges légijármű-felszerelésekre és az egységes európai égbolt légterének használatával kapcsolatos üzemeltetési szabályokra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, továbbá a 29/2009/EK rendelet, valamint az 1206/2011/EU, az 1207/2011/EU és az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 228.., 2023,9.XX., 39. o.).”
  ”

*1

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/94

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1773 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. augusztus 17.)

az (EU) 2023/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az átmeneti időszak alatt az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus alkalmazásában fennálló jelentéstételi kötelezettségek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozásáról szóló, 2023. május 10-i (EU) 2023/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 35. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2023/956 rendelet a 2023. október 1-jétől 2025. december 31-ig tartó átmeneti időszakra jelentéstételi kötelezettségeket állapít meg az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2023/956 rendelet a 2023. október 1-jétől 2025. december 31-ig tartó átmeneti időszakra jelentéstételi kötelezettségeket állapít meg az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus tekintetében.

| (2) | Az átmeneti időszak alatt az importőröknek vagy a közvetett vámjogi képviselőknek jelentést kell tenniük az importált áruk mennyiségéről, az azokba beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátásokról, valamint az e kibocsátásokért fizetendő szén-dioxid-árról, beleértve a releváns prekurzor anyagokba beágyazott kibocsátásokért fizetendő szén-dioxid-árakat is. |
| --- | --- |

(2)

Az átmeneti időszak alatt az importőröknek vagy a közvetett vámjogi képviselőknek jelentést kell tenniük az importált áruk mennyiségéről, az azokba beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátásokról, valamint az e kibocsátásokért fizetendő szén-dioxid-árról, beleértve a releváns prekurzor anyagokba beágyazott kibocsátásokért fizetendő szén-dioxid-árakat is.

| (3) | Az első jelentést 2024. január 31-ig kell benyújtani a 2023 negyedik negyedévében behozott áruk tekintetében. Az utolsó jelentést 2026. január 31-ig kell benyújtani a 2025 negyedik negyedévében behozott áruk tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Az első jelentést 2024. január 31-ig kell benyújtani a 2023 negyedik negyedévében behozott áruk tekintetében. Az utolsó jelentést 2026. január 31-ig kell benyújtani a 2025 negyedik negyedévében behozott áruk tekintetében.

| (4) | A Bizottságnak el kell fogadnia az említett jelentéstételi követelmények végrehajtási szabályait. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak el kell fogadnia az említett jelentéstételi követelmények végrehajtási szabályait.

| (5) | A jelentéstételi követelményeknek az importőrökre az átmeneti időszakban nehezedő terhek minimalizálásához és a CBAM-nyilatkozattal kapcsolatos követelmények átmeneti időszakot követő zökkenőmentes bevezetésének megkönnyítéséhez szükséges mértékre kell korlátozódniuk. |
| --- | --- |

(5)

A jelentéstételi követelményeknek az importőrökre az átmeneti időszakban nehezedő terhek minimalizálásához és a CBAM-nyilatkozattal kapcsolatos követelmények átmeneti időszakot követő zökkenőmentes bevezetésének megkönnyítéséhez szükséges mértékre kell korlátozódniuk.

| (6) | Az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletével összhangban az importált áruk beágyazott kibocsátásának kiszámítására vonatkozó részletes szabályoknak az EU-ban található létesítményekre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében alkalmazandó módszertanon kell alapulniuk, különösen az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendeletben (2) meghatározottak szerint. Az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk beágyazott kibocsátásának meghatározására vonatkozó elveknek az árukategóriákra vonatkozó releváns termelési folyamatok azonosítására, valamint e termelési folyamatok közvetlen és közvetett kibocsátásainak nyomon követésre kell irányulniuk. Az átmeneti időszak alatti jelentéstétel során figyelembe kell venni a vonatkozó uniós jogszabályok meglévő normáit és eljárásait is. A hidrogén és származékai előállítása tekintetében a jelentéstételnek figyelembe kell vennie az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3). |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletével összhangban az importált áruk beágyazott kibocsátásának kiszámítására vonatkozó részletes szabályoknak az EU-ban található létesítményekre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében alkalmazandó módszertanon kell alapulniuk, különösen az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendeletben (2) meghatározottak szerint. Az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk beágyazott kibocsátásának meghatározására vonatkozó elveknek az árukategóriákra vonatkozó releváns termelési folyamatok azonosítására, valamint e termelési folyamatok közvetlen és közvetett kibocsátásainak nyomon követésre kell irányulniuk. Az átmeneti időszak alatti jelentéstétel során figyelembe kell venni a vonatkozó uniós jogszabályok meglévő normáit és eljárásait is. A hidrogén és származékai előállítása tekintetében a jelentéstételnek figyelembe kell vennie az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3).

| (7) | A jelentéstételi kötelezettségek teljesítése céljából szolgáltatandó adatok meghatározásához a termelési folyamatok rendszerhatárait kell használni, beleértve a létesítményszintű kibocsátási adatokat, a termelési folyamatokhoz rendelt kibocsátásokat és az áruk beágyazott kibocsátását. E kötelezettségek tekintetében az importőröknek és a közvetett vámjogi képviselőknek biztosítaniuk kell a létesítmények üzemeltetőitől bekért információk rendelkezésre állását. Ezeknek az információknak kellő időben be kell érkezniük ahhoz, hogy az importőrök és a közvetett vámjogi képviselők eleget tudjanak tenni jelentéstételi kötelezettségeiknek. Az információknak magukban kell foglalniuk a közvetlen beágyazott kibocsátások kiszámításához használt standard kibocsátási tényezőket (nevezetesen a tüzelőanyagok kibocsátási tényezőit és a folyamatok kibocsátási tényezőit), valamint a villamosenergia- és hőtermelésre vonatkozó referencia hatékonysági tényezőket. |
| --- | --- |

(7)

A jelentéstételi kötelezettségek teljesítése céljából szolgáltatandó adatok meghatározásához a termelési folyamatok rendszerhatárait kell használni, beleértve a létesítményszintű kibocsátási adatokat, a termelési folyamatokhoz rendelt kibocsátásokat és az áruk beágyazott kibocsátását. E kötelezettségek tekintetében az importőröknek és a közvetett vámjogi képviselőknek biztosítaniuk kell a létesítmények üzemeltetőitől bekért információk rendelkezésre állását. Ezeknek az információknak kellő időben be kell érkezniük ahhoz, hogy az importőrök és a közvetett vámjogi képviselők eleget tudjanak tenni jelentéstételi kötelezettségeiknek. Az információknak magukban kell foglalniuk a közvetlen beágyazott kibocsátások kiszámításához használt standard kibocsátási tényezőket (nevezetesen a tüzelőanyagok kibocsátási tényezőit és a folyamatok kibocsátási tényezőit), valamint a villamosenergia- és hőtermelésre vonatkozó referencia hatékonysági tényezőket.

| (8) | A jelentéstételi időszak 2023. október 1-jei kezdete óta az importőröknek és a közvetett vámjogi képviselőknek korlátozott idő áll rendelkezésükre a jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés biztosítására. Szinergiákat lehet elérni a harmadik országbeli üzemeltetők által már használt nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerekkel. Ezért egy korlátozott időtartamra, 2024 végéig lehetővé kell tenni a beágyazott kibocsátások jelentésére szolgáló számítási módszerektől való ideiglenes eltérést. Ezt a rugalmasságot akkor kell alkalmazni, amikor a harmadik országbeli üzemeltető a szén-dioxid-árazási rendszerhez vagy más kötelező nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerekhez kapcsolódó kötelező nyomonkövetési és jelentéstételi rendszer hatálya alá tartozik, vagy amikor az üzemeltető követi nyomon a létesítmény kibocsátását, beleértve a kibocsátáscsökkentési projekteket is. |
| --- | --- |

(8)

A jelentéstételi időszak 2023. október 1-jei kezdete óta az importőröknek és a közvetett vámjogi képviselőknek korlátozott idő áll rendelkezésükre a jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés biztosítására. Szinergiákat lehet elérni a harmadik országbeli üzemeltetők által már használt nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerekkel. Ezért egy korlátozott időtartamra, 2024 végéig lehetővé kell tenni a beágyazott kibocsátások jelentésére szolgáló számítási módszerektől való ideiglenes eltérést. Ezt a rugalmasságot akkor kell alkalmazni, amikor a harmadik országbeli üzemeltető a szén-dioxid-árazási rendszerhez vagy más kötelező nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerekhez kapcsolódó kötelező nyomonkövetési és jelentéstételi rendszer hatálya alá tartozik, vagy amikor az üzemeltető követi nyomon a létesítmény kibocsátását, beleértve a kibocsátáscsökkentési projekteket is.

| (9) | Korlátozott ideig, 2024. július 31-ig, lehetővé kell tenni, hogy azok az adatszolgáltató nyilatkozattevők, akik nem tudnák megszerezni a harmadik országbeli üzemeltetőktől az importált áruk tényleges beágyazott kibocsátásának az e rendelet III. mellékletében meghatározott módszertan szerinti meghatározásához szükséges összes információt, a közvetlen beágyazott kibocsátások meghatározására egy másik módszert használhassanak és arra hivatkozhassanak. |
| --- | --- |

(9)

Korlátozott ideig, 2024. július 31-ig, lehetővé kell tenni, hogy azok az adatszolgáltató nyilatkozattevők, akik nem tudnák megszerezni a harmadik országbeli üzemeltetőktől az importált áruk tényleges beágyazott kibocsátásának az e rendelet III. mellékletében meghatározott módszertan szerinti meghatározásához szükséges összes információt, a közvetlen beágyazott kibocsátások meghatározására egy másik módszert használhassanak és arra hivatkozhassanak.

| (10) | A jelentéstételi kötelezettségeknek bizonyos fokú rugalmasságot kell kínálniuk az olyan létesítmények termelési lépéseinek meghatározása tekintetében is, amelyek nem felelősek az importált áruk beágyazott közvetlen kibocsátásának jelentős részéért. Jellemzően ez a helyzet az acél- vagy alumíniumtermékek végső termelési lépéseinek esetében. Ebben az esetben eltérést kell biztosítani az előírt jelentéstételi kötelezettségek alól, és becsült értékeket lehet jelenteni azon létesítmények termelési lépéseire vonatkozóan, amelyek közvetlen kibocsátáshoz való hozzájárulása nem haladja meg a behozott áruk teljes beágyazott kibocsátásának 20 %-át. E küszöbértéknek megfelelő rugalmasságot kell biztosítania a harmadik országbeli kis üzemeltetők számára. |
| --- | --- |

(10)

A jelentéstételi kötelezettségeknek bizonyos fokú rugalmasságot kell kínálniuk az olyan létesítmények termelési lépéseinek meghatározása tekintetében is, amelyek nem felelősek az importált áruk beágyazott közvetlen kibocsátásának jelentős részéért. Jellemzően ez a helyzet az acél- vagy alumíniumtermékek végső termelési lépéseinek esetében. Ebben az esetben eltérést kell biztosítani az előírt jelentéstételi kötelezettségek alól, és becsült értékeket lehet jelenteni azon létesítmények termelési lépéseire vonatkozóan, amelyek közvetlen kibocsátáshoz való hozzájárulása nem haladja meg a behozott áruk teljes beágyazott kibocsátásának 20 %-át. E küszöbértéknek megfelelő rugalmasságot kell biztosítania a harmadik országbeli kis üzemeltetők számára.

| (11) | Az átmeneti időszak egyik célkitűzése, hogy adatokat gyűjtsön abból a célból, hogy az (EU) 2023/956 rendelet 7. cikkének (7) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktusban tovább pontosítsa az említett időszakot követő beágyazott közvetett kibocsátások kiszámítására szolgáló módszertant. Ezzel összefüggésben a közvetett kibocsátások átmeneti időszak alatti jelentésének nyitottnak kell lennie, és úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye az (EU) 2023/956 rendelet IV. melléklete 4.3. szakaszában felsoroltak közül a legmegfelelőbb érték kiválasztását. A közvetett kibocsátásokra vonatkozó jelentéstétel azonban nem terjedhet ki az uniós hálózat átlagos kibocsátási tényezőjén alapuló jelentéstételre, mivel ezt az értéket a Bizottság már ismeri. |
| --- | --- |

(11)

Az átmeneti időszak egyik célkitűzése, hogy adatokat gyűjtsön abból a célból, hogy az (EU) 2023/956 rendelet 7. cikkének (7) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktusban tovább pontosítsa az említett időszakot követő beágyazott közvetett kibocsátások kiszámítására szolgáló módszertant. Ezzel összefüggésben a közvetett kibocsátások átmeneti időszak alatti jelentésének nyitottnak kell lennie, és úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye az (EU) 2023/956 rendelet IV. melléklete 4.3. szakaszában felsoroltak közül a legmegfelelőbb érték kiválasztását. A közvetett kibocsátásokra vonatkozó jelentéstétel azonban nem terjedhet ki az uniós hálózat átlagos kibocsátási tényezőjén alapuló jelentéstételre, mivel ezt az értéket a Bizottság már ismeri.

| (12) | Az átmeneti időszak alatt gyűjtött adatoknak kell alapul szolgálniuk a Bizottság által az (EU) 2023/956 rendelet 30. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban benyújtandó jelentésekhez. Az átmeneti időszak alatt gyűjtött adatoknak hozzá kell járulniuk az átmeneti időszakot követő egyedi nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési módszertan meghatározásához is. Az összegyűjtött adatok értékelését különösen a Bizottság munkájához kell felhasználni az átmeneti időszakot követően alkalmazandó módszertan kiigazítása céljából. |
| --- | --- |

(12)

Az átmeneti időszak alatt gyűjtött adatoknak kell alapul szolgálniuk a Bizottság által az (EU) 2023/956 rendelet 30. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban benyújtandó jelentésekhez. Az átmeneti időszak alatt gyűjtött adatoknak hozzá kell járulniuk az átmeneti időszakot követő egyedi nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési módszertan meghatározásához is. Az összegyűjtött adatok értékelését különösen a Bizottság munkájához kell felhasználni az átmeneti időszakot követően alkalmazandó módszertan kiigazítása céljából.

| (13) | Az adatszolgáltató nyilatkozattevővel szemben kivetendő bírságok indikatív tartományának azon alapértelmezett értékeken kell alapulnia, amelyeket a Bizottság az átmeneti időszakra a nem jelentett beágyazott kibocsátásokra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott és közzétett. Az indikatív maximális tartománynak összhangban kell lennie a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (3) és (4) bekezdése szerinti szankcióval, ugyanakkor figyelembe kell vennie azt is, hogy az átmeneti időszakban a kötelezettség az adatszolgáltatásra korlátozódik. Az illetékes hatóságok által a bírság tényleges összegének meghatározásához alkalmazandó kritériumoknak a jelentéstétel elmulasztásának súlyosságán és időtartamán kell alapulniuk. A Bizottságnak nyomon kell követnie a CBAM-jelentéseket az illetékes hatóságok által igényelt információk indikatív értékelésének biztosítása és az alkalmazott szankciók koherenciájának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Az adatszolgáltató nyilatkozattevővel szemben kivetendő bírságok indikatív tartományának azon alapértelmezett értékeken kell alapulnia, amelyeket a Bizottság az átmeneti időszakra a nem jelentett beágyazott kibocsátásokra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott és közzétett. Az indikatív maximális tartománynak összhangban kell lennie a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (3) és (4) bekezdése szerinti szankcióval, ugyanakkor figyelembe kell vennie azt is, hogy az átmeneti időszakban a kötelezettség az adatszolgáltatásra korlátozódik. Az illetékes hatóságok által a bírság tényleges összegének meghatározásához alkalmazandó kritériumoknak a jelentéstétel elmulasztásának súlyosságán és időtartamán kell alapulniuk. A Bizottságnak nyomon kell követnie a CBAM-jelentéseket az illetékes hatóságok által igényelt információk indikatív értékelésének biztosítása és az alkalmazott szankciók koherenciájának biztosítása érdekében.

| (14) | A jelentéstételi kötelezettségek hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy elektronikus adatbázist, a CBAM átmeneti nyilvántartást, az átmeneti időszak alatt jelentett információk összegyűjtésére. A CBAM átmeneti nyilvántartás képezi az (EU) 2023/956 rendelet 14. cikke szerinti CBAM-nyilvántartás létrehozásának alapját. |
| --- | --- |

(14)

A jelentéstételi kötelezettségek hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy elektronikus adatbázist, a CBAM átmeneti nyilvántartást, az átmeneti időszak alatt jelentett információk összegyűjtésére. A CBAM átmeneti nyilvántartás képezi az (EU) 2023/956 rendelet 14. cikke szerinti CBAM-nyilvántartás létrehozásának alapját.

| (15) | A CBAM átmeneti nyilvántartásnak az adatszolgáltató nyilatkozattevők CBAM-jelentéseinek benyújtására és kezelésére szolgáló rendszerré kell válnia, beleértve az ellenőrzéseket, az indikatív értékeléseket és a felülvizsgálati eljárásokat is. A jelentéstételi kötelezettségek pontos értékelése érdekében a CBAM átmeneti nyilvántartásnak interoperábilisnak kell lennie a meglévő vámrendszerekkel. |
| --- | --- |

(15)

A CBAM átmeneti nyilvántartásnak az adatszolgáltató nyilatkozattevők CBAM-jelentéseinek benyújtására és kezelésére szolgáló rendszerré kell válnia, beleértve az ellenőrzéseket, az indikatív értékeléseket és a felülvizsgálati eljárásokat is. A jelentéstételi kötelezettségek pontos értékelése érdekében a CBAM átmeneti nyilvántartásnak interoperábilisnak kell lennie a meglévő vámrendszerekkel.

| (16) | A hatékony és egységes jelentéstételi rendszer biztosítása érdekében meg kell határozni a CBAM átmeneti nyilvántartás működésére vonatkozó technikai intézkedéseket, például az elektronikus rendszerek fejlesztésére, tesztelésére és telepítésére, valamint az elektronikus rendszerek karbantartására és lehetséges módosításaira, az adatvédelemre, az adatok frissítésére, az adatkezelés korlátozására, a rendszerek tulajdonlására és biztonságára vonatkozó intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 27. cikke és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 25. cikke szerinti beépített és alapértelmezett adatvédelem elvével, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 33. cikke és az (EU) 2016/679 rendelet 32. cikke szerinti adatkezelés biztonságával. |
| --- | --- |

(16)

A hatékony és egységes jelentéstételi rendszer biztosítása érdekében meg kell határozni a CBAM átmeneti nyilvántartás működésére vonatkozó technikai intézkedéseket, például az elektronikus rendszerek fejlesztésére, tesztelésére és telepítésére, valamint az elektronikus rendszerek karbantartására és lehetséges módosításaira, az adatvédelemre, az adatok frissítésére, az adatkezelés korlátozására, a rendszerek tulajdonlására és biztonságára vonatkozó intézkedéseket. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 27. cikke és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 25. cikke szerinti beépített és alapértelmezett adatvédelem elvével, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 33. cikke és az (EU) 2016/679 rendelet 32. cikke szerinti adatkezelés biztonságával.

| (17) | Az adatszolgáltatás folyamatosságának mindenkori biztosítása érdekében fontos alternatív megoldásokat biztosítani az elektronikus adatszolgáltatási rendszerek átmeneti meghibásodása esetére. E célból a Bizottságnak ki kell dolgoznia egy CBAM üzletmenet-folytonossági tervet. |
| --- | --- |

(17)

Az adatszolgáltatás folyamatosságának mindenkori biztosítása érdekében fontos alternatív megoldásokat biztosítani az elektronikus adatszolgáltatási rendszerek átmeneti meghibásodása esetére. E célból a Bizottságnak ki kell dolgoznia egy CBAM üzletmenet-folytonossági tervet.

| (18) | A CBAM átmeneti nyilvántartáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében az (EU) 2023/1070 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 16. cikkében említett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszert (UUM&DS) kell használni az adatszolgáltató nyilatkozattevőkre vonatkozó hitelesítési és hozzáférés-hitelesítési eljárás kezelésére. |
| --- | --- |

(18)

A CBAM átmeneti nyilvántartáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében az (EU) 2023/1070 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 16. cikkében említett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszert (UUM&DS) kell használni az adatszolgáltató nyilatkozattevőkre vonatkozó hitelesítési és hozzáférés-hitelesítési eljárás kezelésére.

| (19) | Az adatszolgáltató nyilatkozattevők azonosítása és az adatszolgáltató nyilatkozattevők jegyzékének a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító (EORI) számával együtt történő összeállítása céljából a CBAM átmeneti nyilvántartásnak interoperábilisnak kell lennie az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 30. cikkében említett gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszerével. |
| --- | --- |

(19)

Az adatszolgáltató nyilatkozattevők azonosítása és az adatszolgáltató nyilatkozattevők jegyzékének a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító (EORI) számával együtt történő összeállítása céljából a CBAM átmeneti nyilvántartásnak interoperábilisnak kell lennie az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 30. cikkében említett gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszerével.

| (20) | Ellenőrzés és jelentéstétel céljából a nemzeti rendszereknek meg kell adniuk az (EU) 2023/956 rendelet l. mellékletében felsorolt árukra vonatkozó, az (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozatban (8) említett információkat. |
| --- | --- |

(20)

Ellenőrzés és jelentéstétel céljából a nemzeti rendszereknek meg kell adniuk az (EU) 2023/956 rendelet l. mellékletében felsorolt árukra vonatkozó, az (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozatban (8) említett információkat.

| (21) | A behozott áruknak a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (9) meghatározott Kombinált Nómenklatúrába (a továbbiakban: KN) való besorolásuk szerinti azonosítása és az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendeletben meghatározott tárolási rendelkezések használandók az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt behozott árukra vonatkozó információk szolgáltatásához. |
| --- | --- |

(21)

A behozott áruknak a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (9) meghatározott Kombinált Nómenklatúrába (a továbbiakban: KN) való besorolásuk szerinti azonosítása és az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendeletben meghatározott tárolási rendelkezések használandók az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt behozott árukra vonatkozó információk szolgáltatásához.

| (22) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által megállapított alapelveket, különösképpen a személyes adatok védelméhez való jogot. A gazdasági szereplők és más személyek elektronikus rendszerek által kezelt személyes adatait az e rendelet I. mellékletében meghatározott adatokra kell korlátozni. Ha e végrehajtási rendelet alkalmazásában személyes adatok kezelésére van szükség, azt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal összhangban kell elvégezni. E tekintetben a személyes adatok tagállami hatóságok általi kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletnek és a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmére vonatkozó nemzeti követelményeknek kell vonatkozniuk. A személyes adatoknak a Bizottság általi kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó. A személyes adatok tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak a személyes adatok kezelése céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé. E tekintetben a CBAM átmeneti nyilvántartásban szereplő adatok adatmegőrzési időszaka a CBAM-jelentés kézhezvételétől számított 5 évre korlátozódik. |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által megállapított alapelveket, különösképpen a személyes adatok védelméhez való jogot. A gazdasági szereplők és más személyek elektronikus rendszerek által kezelt személyes adatait az e rendelet I. mellékletében meghatározott adatokra kell korlátozni. Ha e végrehajtási rendelet alkalmazásában személyes adatok kezelésére van szükség, azt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal összhangban kell elvégezni. E tekintetben a személyes adatok tagállami hatóságok általi kezelésére az (EU) 2016/679 rendeletnek és a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmére vonatkozó nemzeti követelményeknek kell vonatkozniuk. A személyes adatoknak a Bizottság általi kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó. A személyes adatok tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak a személyes adatok kezelése céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé. E tekintetben a CBAM átmeneti nyilvántartásban szereplő adatok adatmegőrzési időszaka a CBAM-jelentés kézhezvételétől számított 5 évre korlátozódik.

| (23) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki 2023. július 28-án véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(23)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki 2023. július 28-án véleményt nyilvánított.

| (24) | Mivel az első jelentéstételi időszak 2023. október 1-jén kezdődik, e rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(24)

Mivel az első jelentéstételi időszak 2023. október 1-jén kezdődik, e rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (25) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a CBAM-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(25)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a CBAM-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az (EU) 2023/956 rendelet 35. cikkében meghatározott jelentéstételi kötelezettségekre vonatkozó szabályokat állapít meg az említett rendelet I. mellékletében felsorolt, az Unió vámterületére a 2023. október 1. és 2025. december 31. közötti átmeneti időszakban (a továbbiakban: átmeneti időszak) behozott áruk tekintetében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „adatszolgáltató nyilatkozattevő”: a következő személyek bármelyike:






  a) | az az importőr, aki a saját nevében és saját érdekében áruk szabad forgalomba bocsátása céljából vám-árunyilatkozatot nyújt be; |
| --- | --- | --- |

1.

„adatszolgáltató nyilatkozattevő”: a következő személyek bármelyike:

a)

az az importőr, aki a saját nevében és saját érdekében áruk szabad forgalomba bocsátása céljából vám-árunyilatkozatot nyújt be;

| b) | a vám-árunyilatkozat benyújtására a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 182. cikkének (1) bekezdésében említett engedéllyel rendelkező személy, aki az áruk behozatalát bejelenti; |
| --- | --- |

b)

a vám-árunyilatkozat benyújtására a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 182. cikkének (1) bekezdésében említett engedéllyel rendelkező személy, aki az áruk behozatalát bejelenti;

10

| c) | a közvetett vámjogi képviselő, amennyiben a vám-árunyilatkozatot a 952/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban kijelölt közvetett vámjogi képviselő nyújtja be, amennyiben az importőr az Unión kívül letelepedett, vagy ha a közvetett vámjogi képviselő az (EU) 2023/956 rendelet 32. cikkével összhangban beleegyezett a jelentéstételi kötelezettségekbe; |
| --- | --- |

c)

a közvetett vámjogi képviselő, amennyiben a vám-árunyilatkozatot a 952/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban kijelölt közvetett vámjogi képviselő nyújtja be, amennyiben az importőr az Unión kívül letelepedett, vagy ha a közvetett vámjogi képviselő az (EU) 2023/956 rendelet 32. cikkével összhangban beleegyezett a jelentéstételi kötelezettségekbe;

| 2. | „visszatérítés”: bármely olyan, pénzben vagy más formában kifejezett összeg, amely csökkenti a szén-dioxid-kibocsátási ár megfizetéséért felelős személy által fizetendő vagy kifizetett összeget annak kifizetése előtt vagy után. |
| --- | --- |

2.

„visszatérítés”: bármely olyan, pénzben vagy más formában kifejezett összeg, amely csökkenti a szén-dioxid-kibocsátási ár megfizetéséért felelős személy által fizetendő vagy kifizetett összeget annak kifizetése előtt vagy után.

II. FEJEZET

AZ ADATSZOLGÁLTATÓ NYILATKOZATTEVŐKNEK A JELENTÉSTÉTELLEL KAPCSOLATOS JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI

3. cikk

Az adatszolgáltató nyilatkozattevők jelentéstételi kötelezettségei

(1)   Minden adatszolgáltató nyilatkozattevőnek az adatok alapján rendelkeznie kell arról, hogy az üzemeltető az e rendelet III. mellékletében előírtak szerint közölheti az alábbi információkat az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt, azon negyedévben behozott áruk tekintetében, amelyre a CBAM-jelentés vonatkozik:

| a) | a behozott áruk mennyisége, megawattórában kifejezve a villamos energia, tonnában kifejezve az egyéb áruk esetében; |
| --- | --- |

a)

a behozott áruk mennyisége, megawattórában kifejezve a villamos energia, tonnában kifejezve az egyéb áruk esetében;

| b) | az áruk KN-kódjával azonosított típusa. |
| --- | --- |

b)

az áruk KN-kódjával azonosított típusa.

(2)   Minden adatszolgáltató nyilatkozattevő a CBAM-jelentésekben megadja az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk beágyazott kibocsátásaira vonatkozó alábbi információkat:

| a) | a behozott áruk származási országa; |
| --- | --- |

a)

a behozott áruk származási országa;

| b) | az a létesítmény, ahol azokat termelték, a következő adatokkal azonosítva:






  1. | a helyszín helye szerinti alkalmazandó ENSZ kereskedelmi és szállítási helynévkód (UN/LOCODE); |
| --- | --- | --- |

b)

az a létesítmény, ahol azokat termelték, a következő adatokkal azonosítva:

1.

a helyszín helye szerinti alkalmazandó ENSZ kereskedelmi és szállítási helynévkód (UN/LOCODE);

| 2. | a létesítmény cégneve, a létesítmény címe és angol nyelvű átirata; |
| --- | --- |

2.

a létesítmény cégneve, a létesítmény címe és angol nyelvű átirata;

| 3. | a létesítmény fő kibocsátási forrásának földrajzi koordinátái; |
| --- | --- |

3.

a létesítmény fő kibocsátási forrásának földrajzi koordinátái;

| c) | az e rendelet II. mellékletének 3. pontjában meghatározott termelési útvonalak, amelyeknek tükrözniük kell az áruk termeléséhez használt technológiát, valamint a beágyazott közvetlen kibocsátások meghatározásához a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kiválasztott jelzett termelési útvonalat minősítő konkrét paraméterekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

az e rendelet II. mellékletének 3. pontjában meghatározott termelési útvonalak, amelyeknek tükrözniük kell az áruk termeléséhez használt technológiát, valamint a beágyazott közvetlen kibocsátások meghatározásához a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kiválasztott jelzett termelési útvonalat minősítő konkrét paraméterekre vonatkozó információk;

| d) | az áruk fajlagos beágyazott közvetlen kibocsátása, amelyet úgy kell meghatározni, hogy a termelési folyamatokhoz rendelt közvetlen kibocsátásokat átszámítják az egy tonnára jutó CO2e-ben kifejezett, az árukra jellemző kibocsátásokká az e rendelet III. melléklete F. és G. szakaszának megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az áruk fajlagos beágyazott közvetlen kibocsátása, amelyet úgy kell meghatározni, hogy a termelési folyamatokhoz rendelt közvetlen kibocsátásokat átszámítják az egy tonnára jutó CO2e-ben kifejezett, az árukra jellemző kibocsátásokká az e rendelet III. melléklete F. és G. szakaszának megfelelően;

| e) | azok a jelentéstételi követelmények, amelyek hatással vannak az áruk beágyazott kibocsátására az e rendelet IV. mellékletének 2. pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

e)

azok a jelentéstételi követelmények, amelyek hatással vannak az áruk beágyazott kibocsátására az e rendelet IV. mellékletének 2. pontjában említettek szerint;

| f) | a villamos energia mint importált áru esetében az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek a következő információkat kell megadnia:






  1. | a villamos energia esetében alkalmazott kibocsátási tényező, tonna CO2e/MWh-ban (megawattóra) kifejezve, az e rendelet III. mellékletének D. szakasza szerint meghatározva; |
| --- | --- | --- |

f)

a villamos energia mint importált áru esetében az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek a következő információkat kell megadnia:

1.

a villamos energia esetében alkalmazott kibocsátási tényező, tonna CO2e/MWh-ban (megawattóra) kifejezve, az e rendelet III. mellékletének D. szakasza szerint meghatározva;

| 2. | a villamos energia e rendelet III. melléklete D. szakasza szerint meghatározott kibocsátási tényezőjének meghatározásához használt adatforrás vagy módszer; |
| --- | --- |

2.

a villamos energia e rendelet III. melléklete D. szakasza szerint meghatározott kibocsátási tényezőjének meghatározásához használt adatforrás vagy módszer;

| g) | acéláruk esetében annak az adott acélműnek az azonosító száma, ahol egy adott nyersanyagtételt termeltek, amennyiben ismert. |
| --- | --- |

g)

acéláruk esetében annak az adott acélműnek az azonosító száma, ahol egy adott nyersanyagtételt termeltek, amennyiben ismert.

(3)   A tényleges beágyazott közvetett kibocsátások tekintetében minden adatszolgáltató nyilatkozattevő az e rendelet I. mellékletében felsoroltak szerint a következő információkat jelenti a CBAM-jelentésekben:

| a) | a termelési folyamat egy tonna előállított árura eső villamosenergia-fogyasztása megawatt órában kifejezve; |
| --- | --- |

a)

a termelési folyamat egy tonna előállított árura eső villamosenergia-fogyasztása megawatt órában kifejezve;

| b) | meghatározza, hogy a nyilatkozattevő a tényleges kibocsátásokat vagy az e rendelet III. mellékletének D. szakaszával összhangban a Bizottság által az átmeneti időszakra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékeket jelenti-e; |
| --- | --- |

b)

meghatározza, hogy a nyilatkozattevő a tényleges kibocsátásokat vagy az e rendelet III. mellékletének D. szakaszával összhangban a Bizottság által az átmeneti időszakra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékeket jelenti-e;

| c) | a felhasznált villamos energia megfelelő kibocsátási tényezője; |
| --- | --- |

c)

a felhasznált villamos energia megfelelő kibocsátási tényezője;

| d) | a fajlagos beágyazott közvetett kibocsátás mennyisége, amelyet úgy kell meghatározni, hogy a termelési folyamatokhoz rendelt beágyazott közvetett kibocsátásokat átszámítják az egy tonnára jutó CO2e-ben kifejezett, az árukra jellemző közvetett kibocsátásokká az e rendelet III. melléklete F. és G. szakaszának megfelelően. |
| --- | --- |

d)

a fajlagos beágyazott közvetett kibocsátás mennyisége, amelyet úgy kell meghatározni, hogy a termelési folyamatokhoz rendelt beágyazott közvetett kibocsátásokat átszámítják az egy tonnára jutó CO2e-ben kifejezett, az árukra jellemző közvetett kibocsátásokká az e rendelet III. melléklete F. és G. szakaszának megfelelően.

(4)   Amennyiben az adatok meghatározására vonatkozó szabályok eltérnek az e rendelet III. mellékletében szereplő szabályoktól, az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek további információkat és leírást kell adnia a beágyazott kibocsátások meghatározásához használt szabályok módszertani alapján. A leírt szabályoknak hasonló lefedettséget és pontosságot kell eredményezniük a kibocsátási adatok tekintetében, beleértve a rendszerhatárokat, a nyomon követett termelési folyamatokat, a kibocsátási tényezőket és a számításokhoz és a jelentéstételhez használt egyéb feltételezéseket.

(5)   A jelentéstétel céljából az adatszolgáltató nyilatkozattevő kérheti, hogy az üzemeltető a Bizottság által rendelkezésre bocsátott elektronikus sablont használjon, és adja meg az e rendelet IV. mellékletének 1. és 2. pontjában meghatározott tájékoztatás tartalmát.

4. cikk

A beágyazott kibocsátás kiszámítása

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a valamely létesítményben termelt áruk tényleges beágyazott kibocsátását az alábbi módszerek egyikével kell kiszámítani, amelyek az e rendelet III. mellékletének B.2. pontjával összhangban meghatározott nyomonkövetési módszer választásán alapulnak, és amelyek az alábbiak valamelyikéből állnak:

| a) | a forrásanyagokból történő kibocsátásnak a mérőrendszerek segítségével nyert, tevékenységre vonatkozó adatok és a laboratóriumi elemzésekből vagy standard értékekből származó számítási tényezők alapján történő meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a forrásanyagokból történő kibocsátásnak a mérőrendszerek segítségével nyert, tevékenységre vonatkozó adatok és a laboratóriumi elemzésekből vagy standard értékekből származó számítási tényezők alapján történő meghatározása;

| b) | a kibocsátó forrásból származó kibocsátásoknak a füstgázban lévő, üvegházhatást okozó gáz koncentrációjának és a füstgázáramnak a folyamatos mérésével történő meghatározása. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátó forrásból származó kibocsátásoknak a füstgázban lévő, üvegházhatást okozó gáz koncentrációjának és a füstgázáramnak a folyamatos mérésével történő meghatározása.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, 2024. december 31-ig a valamely létesítményben termelt áruk tényleges beágyazott kibocsátásai meghatározhatók az alábbi nyomonkövetési és jelentéstételi módszerek egyikével, ha azok a kibocsátási adatoknak az említett bekezdésben felsorolt módszerekhez hasonló lefedettségét és pontosságát eredményezik:

| a) | a létesítmény helye szerinti szén-dioxid-árazási rendszer; vagy |
| --- | --- |

a)

a létesítmény helye szerinti szén-dioxid-árazási rendszer; vagy

| b) | a létesítmény helye szerinti kötelező kibocsátás-ellenőrzési rendszer; vagy |
| --- | --- |

b)

a létesítmény helye szerinti kötelező kibocsátás-ellenőrzési rendszer; vagy

| c) | a létesítmény helye szerinti kibocsátás-ellenőrzési rendszer, amely magában foglalhatja az akkreditált hitelesítő általi hitelesítést. |
| --- | --- |

c)

a létesítmény helye szerinti kibocsátás-ellenőrzési rendszer, amely magában foglalhatja az akkreditált hitelesítő általi hitelesítést.

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve 2024. július 31-ig minden olyan árubehozatal esetében, amelyre vonatkozóan az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem rendelkezik a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében felsorolt valamennyi információval, az adatszolgáltató nyilatkozattevő más módszereket is alkalmazhat a kibocsátások meghatározására, beleértve a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékeket vagy a III. mellékletben meghatározott bármely más alapértelmezett értéket. Ilyen esetekben az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek a CBAM-jelentésben fel kell tüntetnie az ezen értékek megállapítására alkalmazott módszertant és hivatkoznia kell arra.

5. cikk

Becsült értékek használata

A 4. cikktől eltérve az összetett áruk teljes beágyazott kibocsátásának legfeljebb 20 %-a alapulhat a létesítmények üzemeltetői által rendelkezésre bocsátott becsléseken.

6. cikk

Az aktív feldolgozásra vonatkozó adatgyűjtés és jelentéstétel

(1)   Az aktív feldolgozás alá vont és azt követően ugyanazon áruként vagy feldolgozott termékként szabad forgalomba bocsátott áruk esetében az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek a CBAM-jelentésekben – azon negyedévet követő negyedévre vonatkozóan, amelyben a vámeljárás lezárására a 952/2013/EU rendelet 257. cikkével összhangban sor került – a következő információkat kell benyújtania:

| a) | az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk azon mennyiségei, amelyeket az említett időszakban aktív feldolgozást követően szabad forgalomba bocsátottak; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk azon mennyiségei, amelyeket az említett időszakban aktív feldolgozást követően szabad forgalomba bocsátottak;

| b) | az a) pontban említett azon árumennyiségeknek megfelelő beágyazott kibocsátások, amelyeket az említett időszakban aktív feldolgozást követően szabad forgalomba bocsátottak; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett azon árumennyiségeknek megfelelő beágyazott kibocsátások, amelyeket az említett időszakban aktív feldolgozást követően szabad forgalomba bocsátottak;

| c) | az a) pontban említett áruk származási országa, amennyiben ismert; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett áruk származási országa, amennyiben ismert;

| d) | azok a létesítmények, ahol az a) pontban termelt árukat előállították, amennyiben ismertek; |
| --- | --- |

d)

azok a létesítmények, ahol az a) pontban termelt árukat előállították, amennyiben ismertek;

| e) | az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt, aktív feldolgozás alá vont áruk azon mennyiségei, amelyek olyan feldolgozott termékeket eredményeztek, amelyeket ezen időszak alatt szabad forgalomba bocsátottak; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt, aktív feldolgozás alá vont áruk azon mennyiségei, amelyek olyan feldolgozott termékeket eredményeztek, amelyeket ezen időszak alatt szabad forgalomba bocsátottak;

| f) | azon áruknak megfelelő beágyazott kibocsátások, amelyeket az e) pontban említett feldolgozott termékek mennyiségének termeléséhez használtak fel; |
| --- | --- |

f)

azon áruknak megfelelő beágyazott kibocsátások, amelyeket az e) pontban említett feldolgozott termékek mennyiségének termeléséhez használtak fel;

| g) | abban az esetben, ha a vámhatóság az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (11) 175. cikkével összhangban mentesítést ad a vámeljárás lezárásáról szóló igazolásra vonatkozóan, az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek be kell nyújtania a mentesítést. |
| --- | --- |

g)

abban az esetben, ha a vámhatóság az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (11) 175. cikkével összhangban mentesítést ad a vámeljárás lezárásáról szóló igazolásra vonatkozóan, az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek be kell nyújtania a mentesítést.

(2)   Az (1) bekezdés b) és f) pontjában említett beágyazott kibocsátásokat a 3., 4. és 5. cikkel összhangban kell jelenteni és kiszámítani.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve, ha a feldolgozott termékeket vagy az aktív feldolgozás alá vont árukat az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 170. cikkének (1) bekezdésével összhangban szabad forgalomba bocsátják, az (1) bekezdés b) és f) pontjában említett beágyazott kibocsátásokat az e rendelet II. mellékletében meghatározott, ugyanazon CBAM-árukategóriába tartozó, 2023. október 1-jétől aktív feldolgozási eljárás alá vont összes áru beágyazott kibocsátásának súlyozott átlaga alapján kell kiszámítani.

Az első albekezdésben említett beágyazott kibocsátásokat a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | a (2) bekezdés b) pontja szerinti beágyazott kibocsátás az aktív feldolgozás alá vont behozott áruk teljes beágyazott kibocsátása; és |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés b) pontja szerinti beágyazott kibocsátás az aktív feldolgozás alá vont behozott áruk teljes beágyazott kibocsátása; és

| b) | a (2) bekezdés f) pontja szerinti beágyazott kibocsátás az aktív feldolgozás alá vont, egy vagy több feldolgozási műveletben felhasznált áruk teljes beágyazott kibocsátása szorozva az azokból nyert behozott feldolgozott termékek százalékos mennyiségével. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés f) pontja szerinti beágyazott kibocsátás az aktív feldolgozás alá vont, egy vagy több feldolgozási műveletben felhasznált áruk teljes beágyazott kibocsátása szorozva az azokból nyert behozott feldolgozott termékek százalékos mennyiségével.

7. cikk

A fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információk bejelentése

(1)   Az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek a CBAM-jelentésben adott esetben a következő információkat kell megadnia a beágyazott kibocsátásokért a származási országban fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozóan:

| a) | a KN-kód által megjelölt terméktípus; |
| --- | --- |

a)

a KN-kód által megjelölt terméktípus;

| b) | a szén-dioxid-ár típusa; |
| --- | --- |

b)

a szén-dioxid-ár típusa;

| c) | az ország, ahol szén-dioxid-árat meg kell fizetni; |
| --- | --- |

c)

az ország, ahol szén-dioxid-árat meg kell fizetni;

| d) | az adott országban rendelkezésre álló visszatérítés vagy bármely más olyan ellentételezési forma, amely a szén-dioxid-ár csökkenését eredményezte volna; |
| --- | --- |

d)

az adott országban rendelkezésre álló visszatérítés vagy bármely más olyan ellentételezési forma, amely a szén-dioxid-ár csökkenését eredményezte volna;

| e) | a fizetendő szén-dioxid-ár összege, a szén-dioxid-árazási eszköz és a lehetséges kompenzációs mechanizmusok leírása; |
| --- | --- |

e)

a fizetendő szén-dioxid-ár összege, a szén-dioxid-árazási eszköz és a lehetséges kompenzációs mechanizmusok leírása;

| f) | a szén-dioxid-árat, a visszatérítést vagy a vonatkozó ellentételezés egyéb formáit előíró jogi aktus rendelkezésének megjelölése, beleértve a jogi aktus másolatát is; |
| --- | --- |

f)

a szén-dioxid-árat, a visszatérítést vagy a vonatkozó ellentételezés egyéb formáit előíró jogi aktus rendelkezésének megjelölése, beleértve a jogi aktus másolatát is;

| g) | az érintett beágyazott közvetlen vagy közvetett kibocsátások mennyisége; |
| --- | --- |

g)

az érintett beágyazott közvetlen vagy közvetett kibocsátások mennyisége;

| h) | a visszatérítés vagy az ellentételezés egyéb formája által fedezett beágyazott kibocsátások mennyisége, beleértve adott esetben az ingyenes kiosztásokat is. |
| --- | --- |

h)

a visszatérítés vagy az ellentételezés egyéb formája által fedezett beágyazott kibocsátások mennyisége, beleértve adott esetben az ingyenes kiosztásokat is.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett pénzösszegek euróra történő átváltása a jelentés esedékességének évét megelőző év átlagárfolyamán történik. Az éves átlagárfolyamok az Európai Központi Bank által közzétett árfolyamokon alapulnak. Azon valuták esetében, amelyekre vonatkozóan az Európai Központi Bank nem tesz közzé árfolyamot, az éves átlagárfolyamoknak az effektív árfolyamokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkon kell alapulniuk. Az éves átlagárfolyamokat a Bizottság adja meg a CBAM átmeneti nyilvántartásban.

8. cikk

A CBAM-jelentések benyújtása

(1)   2023. október 1-jétől 2025. december 31-ig minden negyedévre vonatkozóan az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek legkésőbb egy hónappal az adott negyedév végét követően be kell nyújtania a CBAM átmeneti nyilvántartásba a CBAM-jelentéseket.

(2)   A CBAM átmeneti nyilvántartásban az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek tájékoztatni és jeleznie kell, hogy:

| a) | a CBAM-jelentést az importőr a saját nevében és saját érdekében nyújtja be; |
| --- | --- |

a)

a CBAM-jelentést az importőr a saját nevében és saját érdekében nyújtja be;

| b) | a CBAM-jelentést az importőr érdekében egy közvetett vámképviselő nyújtja be. |
| --- | --- |

b)

a CBAM-jelentést az importőr érdekében egy közvetett vámképviselő nyújtja be.

(3)   Amennyiben a közvetett vámjogi képviselő nem vállalja az importőr e rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettségeinek teljesítését, a közvetett vámjogi képviselő értesíti az importőrt az e rendeletnek való megfelelésre vonatkozó kötelezettségéről. Az értesítésnek tartalmaznia kell az (EU) 2023/956 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésében említett információkat.

(4)   A CBAM-jelentéseknek tartalmazniuk kell az e rendelet I. mellékletében szereplő információkat.

(5)   A CBAM-jelentés a CBAM átmeneti nyilvántartásba történő benyújtását követően egyedi jelentésazonosítót kap.

9. cikk

A CBAM-jelentések módosítása és helyesbítése

(1)   Az adatszolgáltató nyilatkozattevő az adott jelentéstételi negyedév végét követő két hónapig módosíthatja a benyújtott CBAM-jelentést.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az adatszolgáltató nyilatkozattevő az első két jelentéstételi időszakra vonatkozó CBAM-jelentéseket a harmadik CBAM-jelentés benyújtási határidejéig módosíthatja.

(3)   Az adatszolgáltató nyilatkozattevő indokolt kérésére az illetékes hatóság értékeli a kérelmet, és adott esetben lehetővé teszi az adatszolgáltató nyilatkozattevő számára, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett határidő lejárta után és az adott jelentési negyedév végét követő egy éven belül ismételten benyújtsa vagy helyesbítse a CBAM-jelentést. A helyesbített CBAM-jelentést vagy adott esetben a helyesbítést legkésőbb az illetékes hatóság általi jóváhagyást követő egy hónapon belül kell benyújtani.

(4)   Az illetékes hatóságok megindokolják a (3) bekezdésben előírt kérelem elutasítását, és tájékoztatják az adatszolgáltató nyilatkozattevőt a fellebbezéshez való jogáról.

(5)   Folyamatban lévő jogvita által érintett CBAM-jelentések nem módosíthatók. A jelentés a jogvita kimenetelének figyelembevétele érdekében lecserélhető.

III. FEJEZET

A CBAM-JELENTÉSEKKEL KAPCSOLATOS IGAZGATÁS

10. cikk

CBAM átmeneti nyilvántartás

(1)   A CBAM átmeneti nyilvántartás olyan szabványosított és biztonságos elektronikus adatbázis, amely közös adatelemeket tartalmaz az átmeneti időszak alatti jelentéstételre, valamint a hozzáférés biztosítására, az ügykezelésre és a bizalmas adatkezelésre.

(2)   A CBAM átmeneti nyilvántartás az V. fejezettel összhangban lehetővé teszi a Bizottság, az illetékes hatóságok, a vámhatóságok és az adatszolgáltató nyilatkozattevők közötti kommunikációt, ellenőrzéseket és információcserét.

11. cikk

A CBAM-jelentések ellenőrzése és az információk Bizottság általi felhasználása

(1)   A Bizottság ellenőrizheti a CBAM-jelentéseket, hogy értékelje az adatszolgáltató nyilatkozattevők jelentéstételi kötelezettségeinek való megfelelést az átmeneti időszakon belül és az utolsó CBAM-jelentés benyújtását követő három hónapig.

(2)   A Bizottság a CBAM átmeneti nyilvántartást és az abban szereplő információkat az e rendeletben és az (EU) 2023/956 rendeletben meghatározott feladatok ellátására használja fel.

12. cikk

A Bizottság indikatív értékelése

(1)   A Bizottság indikatív jelleggel megküldi a tagállamoknak a tagállamban letelepedett azon adatszolgáltató nyilatkozattevők jegyzékét, amelyekről a Bizottság okkal feltételezi, hogy nem tettek eleget a CBAM-jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettségüknek.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CBAM-jelentés nem tartalmazza a 3–7. cikkben előírt összes információt, vagy úgy ítéli meg, hogy a jelentés a 13. cikkel összhangban hiányos vagy helytelen, az adott CBAM-jelentésre vonatkozó indikatív értékelést közli az adatszolgáltató nyilatkozattevő letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságával.

13. cikk

Hiányos vagy helytelen CBAM-jelentések

(1)   A CBAM-jelentés hiányosnak minősül, ha az adatszolgáltató nyilatkozattevő elmulasztotta az e rendelet I. melléklete szerinti jelentéstételt.

(2)   Helytelennek kell tekinteni a CBAM-jelentést az alábbiak közül bármely esetben:

| a) | a benyújtott jelentésben szereplő adatok vagy információk nem felelnek meg az e rendelet 3–7. cikkében és III. mellékletében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

a benyújtott jelentésben szereplő adatok vagy információk nem felelnek meg az e rendelet 3–7. cikkében és III. mellékletében meghatározott követelményeknek;

| b) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő téves adatokat és információkat nyújtott be; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő téves adatokat és információkat nyújtott be;

| c) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem indokolja megfelelően az e rendelet III. mellékletében felsoroltaktól eltérő jelentéstételi szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem indokolja megfelelően az e rendelet III. mellékletében felsoroltaktól eltérő jelentéstételi szabályok alkalmazását.

14. cikk

A CBAM-jelentések értékelése és az információk illetékes hatóságok általi felhasználása

(1)   Az adatszolgáltató nyilatkozattevő székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága a jegyzék vagy az indikatív értékelés közlésétől számított három hónapon belül megkezdi a felülvizsgálatot, és értékeli a Bizottság által közölt adatokat, információkat, az adatszolgáltató nyilatkozattevők jegyzékét és a 12. cikkben említett indikatív értékelést.

(2)   Az illetékes hatóság a CBAM átmeneti nyilvántartást és az abban szereplő információkat az e rendeletben és az (EU) 2023/956 rendeletben meghatározott feladatok ellátására használja fel.

(3)   Az átmeneti időszakon belül vagy azt követően az illetékes hatóságok helyesbítési eljárást kezdeményezhetnek az alábbiak bármelyike tekintetében:

| a) | hiányos vagy helytelen CBAM-jelentések; |
| --- | --- |

a)

hiányos vagy helytelen CBAM-jelentések;

| b) | a CBAM-jelentés benyújtásának elmulasztása. |
| --- | --- |

b)

a CBAM-jelentés benyújtásának elmulasztása.

(4)   Amennyiben az illetékes hatóság helyesbítési eljárást kezdeményez, az adatszolgáltató nyilatkozattevőt értesíteni kell arról, hogy a jelentés felülvizsgálat alatt áll, és hogy további információkra van szükség. Az illetékes hatóság kiegészítő információkra vonatkozó kérésének tartalmaznia kell a 3–7. cikkben előírt információkat. Az adatszolgáltató nyilatkozattevő a CBAM átmeneti nyilvántartáson keresztül nyújtja be a kiegészítő információkat.

(5)   Az illetékes hatóságnak vagy az illetékes hatóság által kijelölt bármely más hatóságnak engedélyeznie kell a CBAM átmeneti nyilvántartáshoz való hozzáférést és intéznie kell a nemzeti szintű nyilvántartásba vételt, figyelembe véve az EORI-számot a 20. cikkben meghatározott technikai megállapodással összhangban.

15. cikk

Bizalmas adatkezelés

(1)   A szakmai titoktartási kötelezettség kiterjed az illetékes hatóságok minden olyan határozatára, valamint az e rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettségének teljesítése során az illetékes hatóság által megszerzett minden olyan információra, amely bizalmas, vagy amelyet bizalmas alapon adnak meg. Ezeket az információkat az illetékes hatóságok nem hozhatják nyilvánosságra az információt szolgáltató személy vagy hatóság kifejezett engedélye nélkül.

Az első albekezdéstől eltérve, az ilyen információk engedély nélkül is közzétehetők, amennyiben azt ez a rendelet előírja, és amennyiben az illetékes hatóság az uniós vagy a nemzeti jog alapján köteles vagy jogosult arra.

(2)   Az illetékes hatóságok az (1) bekezdésben említett bizalmas információkat közölhetik az Unió vámhatóságaival.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információk nyilvánosságra hozatalának vagy közlésének az alkalmazandó adatvédelmi rendelkezésekkel összhangban kell történnie.

IV. FEJEZET

JOGÉRVÉNYESÍTÉS

16. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok szankciókat alkalmaznak a következő esetekben:

| a) | ha az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem tette meg a CBAM-jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettség teljesítéséhez szükséges lépéseket; vagy |
| --- | --- |

a)

ha az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem tette meg a CBAM-jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettség teljesítéséhez szükséges lépéseket; vagy

| b) | amennyiben a CBAM-jelentés a 13. cikkel összhangban helytelen vagy hiányos, és az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem tette meg a CBAM-jelentés helyesbítéséhez szükséges lépéseket, miután az illetékes hatóság a 14. cikk (4) bekezdésével összhangban korrekciós eljárást kezdeményezett. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a CBAM-jelentés a 13. cikkel összhangban helytelen vagy hiányos, és az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem tette meg a CBAM-jelentés helyesbítéséhez szükséges lépéseket, miután az illetékes hatóság a 14. cikk (4) bekezdésével összhangban korrekciós eljárást kezdeményezett.

(2)   A szankció összege a be nem jelentett kibocsátások után tonnánként 10 és 50 EUR között mozog. A szankció az európai fogyasztói árindexnek megfelelően emelkedik.

(3)   A szankció tényleges összegének meghatározásakor a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékek alapján kiszámított, be nem jelentett kibocsátások esetében az illetékes hatóságok a következő tényezőket veszik figyelembe:

| a) | a be nem jelentett információk köre; |
| --- | --- |

a)

a be nem jelentett információk köre;

| b) | a behozott áruk be nem jelentett mennyiségei és az ezen árukhoz kapcsolódó, be nem jelentett kibocsátások; |
| --- | --- |

b)

a behozott áruk be nem jelentett mennyiségei és az ezen árukhoz kapcsolódó, be nem jelentett kibocsátások;

| c) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő hajlandósága az információkérések teljesítésére vagy a CBAM-jelentés helyesbítésére; |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő hajlandósága az információkérések teljesítésére vagy a CBAM-jelentés helyesbítésére;

| d) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő szándékos vagy gondatlan magatartása; |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő szándékos vagy gondatlan magatartása;

| e) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő múltbeli magatartása a nyilatkozattételi kötelezettségeknek való megfelelés tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő múltbeli magatartása a nyilatkozattételi kötelezettségeknek való megfelelés tekintetében;

| f) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő együttműködésének szintje a jogsértés megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

f)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő együttműködésének szintje a jogsértés megszüntetése érdekében;

| g) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő által annak biztosítására önkéntesen hozott intézkedések, hogy a jövőben ne lehessen hasonló jogsértéseket elkövetni. |
| --- | --- |

g)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő által annak biztosítására önkéntesen hozott intézkedések, hogy a jövőben ne lehessen hasonló jogsértéseket elkövetni.

(4)   Magasabb szankciókat kell alkalmazni abban az esetben, ha egymást követően több mint két, a 13. cikk szerinti hiányos vagy helytelen jelentést nyújtottak be, vagy a bejelentés elmulasztásának időtartama meghaladja a 6 hónapot.

V. FEJEZET

A CBAM ÁTMENETI NYILVÁNTARTÁSÁVAL KAPCSOLATOS TECHNIKAI ELEMEK

1. SZAKASZ

Bevezetés

17. cikk

A központi rendszer hatálya

(1)   A CBAM átmeneti nyilvántartásnak interoperábilisnak kell lennie a következőkkel:

| a) | az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 16. cikkében említett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM &DS) a Bizottság, a tagállamok és az adatszolgáltató nyilatkozattevők általi regisztráció és hozzáférés kezelése céljából; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 16. cikkében említett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (UUM &DS) a Bizottság, a tagállamok és az adatszolgáltató nyilatkozattevők általi regisztráció és hozzáférés kezelése céljából;

| b) | a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI) az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 30. cikkében említett, a gazdálkodói azonosító adatok validálása és lekérdezése céljából, az e rendelet V. mellékletében meghatározott adatok tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI) az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 30. cikkében említett, a gazdálkodói azonosító adatok validálása és lekérdezése céljából, az e rendelet V. mellékletében meghatározott adatok tekintetében;

| c) | az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 99. cikkében említett, az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt árukra vonatkozó behozatali vám-árunyilatkozatokkal kapcsolatos információk lekérdezése céljából a CBAM-jelentések és a megfelelés ellenőrzése céljából kidolgozott felügyeleti rendszer, amelyet az „Uniós Vámkódex – Felügyelet 3” projekt (SURV3) keretében fejlesztettek ki; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelet 99. cikkében említett, az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt árukra vonatkozó behozatali vám-árunyilatkozatokkal kapcsolatos információk lekérdezése céljából a CBAM-jelentések és a megfelelés ellenőrzése céljából kidolgozott felügyeleti rendszer, amelyet az „Uniós Vámkódex – Felügyelet 3” projekt (SURV3) keretében fejlesztettek ki;

| d) | a 2658/87/EGK rendeletben említett TARIC-rendszer. |
| --- | --- |

d)

a 2658/87/EGK rendeletben említett TARIC-rendszer.

(2)   A CBAM átmeneti nyilvántartásnak interoperábilisnak kell lennie az (EU) 2019/2151 végrehajtási határozat által kifejlesztett vagy korszerűsített decentralizált rendszerekkel az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt árukra vonatkozó, e rendelet VI. és VII. mellékletében meghatározott behozatali vám-árunyilatkozatokkal kapcsolatos információk lekérdezése, valamint a CBAM-jelentések ellenőrzése és az adatszolgáltató nyilatkozattevők megfelelésének biztosítása céljából, amennyiben ezek az információk nem állnak rendelkezésre a SURV3 rendszerben.

18. cikk

Az elektronikus rendszerek kapcsolattartó pontjai

A Bizottság és a tagállamok az e rendelet 17. cikkében említett minden egyes elektronikus rendszer esetében kapcsolattartó pontot jelölnek ki a szóban forgó elektronikus rendszerek összehangolt fejlesztését, üzemeltetését és karbantartását szolgáló információcsere céljából.

A Bizottság és a tagállamok közlik egymással e kapcsolattartó pontok adatait, valamint haladéktalanul tájékoztatják egymást az adatokban bekövetkező változásokról.

2. SZAKASZ

CBAM átmeneti nyilvántartás

19. cikk

A CBAM átmeneti nyilvántartás felépítése

A CBAM átmeneti nyilvántartás a következő közös összetevőkből (a továbbiakban: közös összetevők) áll:

| a) | a gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portál (CBAM TP); |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portál (CBAM TP);

| b) | az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál (CBAM CAP), amely két különálló részt foglal magában:






  1. | egyet az illetékes nemzeti hatóságok számára (CBAM CAP/N); és |
| --- | --- | --- |

b)

az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál (CBAM CAP), amely két különálló részt foglal magában:

1.

egyet az illetékes nemzeti hatóságok számára (CBAM CAP/N); és

| 2. | egy másikat a Bizottság számára (CBAM CAP/C); |
| --- | --- |

2.

egy másikat a Bizottság számára (CBAM CAP/C);

| c) | a CBAM felhasználói hozzáférés kezelése; |
| --- | --- |

c)

a CBAM felhasználói hozzáférés kezelése;

| d) | a CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásai (CBAM BE); |
| --- | --- |

d)

a CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásai (CBAM BE);

| e) | a CBAM nyilvános oldala az Europa honlapon. |
| --- | --- |

e)

a CBAM nyilvános oldala az Europa honlapon.

20. cikk

A CBAM átmeneti nyilvántartásban való együttműködés feltételei

(1)   A Bizottság javaslatot tesz az együttműködési feltételekre, a szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásra és a biztonsági tervre az illetékes hatóságokkal való megállapodás céljából. A Bizottság az elfogadott feltételeknek megfelelően működteti a CBAM átmeneti nyilvántartást.

(2)   A CBAM átmeneti nyilvántartást kell használni azon CBAM-jelentések és behozatali vámárunyilatkozat-nyilvántartások tekintetében, amelyekre ezek a jelentések vonatkoznak.

21. cikk

A CBAM felhasználói hozzáférés kezelése

(1)   Az adatszolgáltató nyilatkozattevő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk tekintetében a CBAM-jegyzék összetevőihez való hozzáférés céljából a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett UUM&DS-rendszer használatával kell elvégezni.

(2)   A Bizottság biztosítja azokat a hitelesítési szolgáltatásokat, amelyek lehetővé teszik a CBAM átmeneti nyilvántartás felhasználói számára, hogy biztonságosan férjenek hozzá az említett nyilvántartáshoz.

(3)   A Bizottság az UUM&DS-t használja arra, hogy engedélyezze személyzete számára a CBAM átmeneti nyilvántartáshoz való hozzáférést, és felhatalmazza az illetékes hatóságokat az engedélyek kiállítására.

(4)   Az illetékes hatóságok az UUM&DS-t használják arra, hogy engedélyezzék a CBAM átmeneti nyilvántartáshoz való hozzáférést személyzetük és a tagállamukban letelepedett adatszolgáltató nyilatkozattevők számára.

(5)   Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy a CBAM átmeneti nyilvántartáshoz való hozzáféréshez szükséges hitelesítő adatok biztosítása érdekében a saját tagállamukban az e rendelet 26. cikke alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert (nemzeti vámügyi eIDAS-rendszert) használják.

22. cikk

A gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portál

(1)   A gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portál lesz az egységes belépési pont a CBAM átmeneti nyilvántartásba az adatszolgáltató nyilatkozattevők számára. A portál hozzáférhető az interneten keresztül.

(2)   A gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portál együttműködik a CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásaival.

(3)   A gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portált az adatszolgáltató nyilatkozattevő a következőkre használja:

| a) | a CBAM-jelentések benyújtása webes interfészen vagy rendszerek közötti interfészen keresztül; valamint |
| --- | --- |

a)

a CBAM-jelentések benyújtása webes interfészen vagy rendszerek közötti interfészen keresztül; valamint

| b) | a CBAM-megfelelési kötelezettségeikkel kapcsolatos értesítések fogadása. |
| --- | --- |

b)

a CBAM-megfelelési kötelezettségeikkel kapcsolatos értesítések fogadása.

(4)   A gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portálnak olyan eszközöket kell biztosítania az adatszolgáltató nyilatkozattevők számára, amelyek lehetővé teszik a harmadik országbeli létesítményekre és beágyazott kibocsátásokra vonatkozó információk későbbi újrafelhasználás céljából történő tárolását.

(5)   A gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portálhoz való hozzáférést kizárólag a 26. cikkben említett CBAM hozzáférés-kezelés kezelheti.

23. cikk

Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál (CBAM CAP) a CBAM nemzeti illetékes hatóságai számára készült része (CBAM CAP/N)

(1)   Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál nemzeti illetékes hatóságok számára készült része lesz az egységes belépési pont a CBAM átmeneti nyilvántartásába az illetékes hatóságok számára. A portál hozzáférhető az interneten keresztül.

(2)   Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál nemzeti illetékes hatóságok számára készült része a Bizottság belső hálózatán keresztül együttműködik a CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásaival.

(3)   Az e rendeletben és az (EU) 2023/956 rendeletben meghatározott feladatok végrehajtására az illetékes hatóságok az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál nemzeti illetékes hatóságok számára készült részét használják.

(4)   Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál nemzeti illetékes hatóságok számára készült részéhez való hozzáférést kizárólag a 26. cikkben említett CBAM hozzáférés-kezelés kezelheti.

24. cikk

Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál (CBAM CAP) Bizottság számára készült része (CBAM CAP/C)

(1)   Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál Bizottság számára készült része lesz az egységes belépési pont a CBAM átmeneti nyilvántartásába a Bizottság számára. A portál hozzáférhető a Bizottság belső hálózatán és az interneten.

(2)   Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál Bizottság számára készült része a Bizottság belső hálózatán keresztül együttműködik a CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásaival.

(3)   Az e rendeletben és az (EU) 2023/956 rendeletben meghatározott feladatok végrehajtására a Bizottság az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál Bizottság számára készült részét használja.

(4)   Az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál Bizottság számára készült részéhez való hozzáférést kizárólag a 26. cikkben említett CBAM hozzáférés-kezelés kezelheti.

25. cikk

A CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásai (CBAM BE)

(1)   A CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásai a következők által benyújtott valamennyi kérelmet kiszolgálják:

| a) | az adatszolgáltató nyilatkozattevők által a gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portálon keresztül; |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltató nyilatkozattevők által a gazdasági szereplőknek szóló CBAM-portálon keresztül;

| b) | az illetékes hatóságok által az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál nemzeti illetékes hatóságok számára készült részén keresztül; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok által az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál nemzeti illetékes hatóságok számára készült részén keresztül;

| c) | a Bizottság által az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál Bizottság számára készült részén keresztül. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság által az illetékes hatóságoknak szóló CBAM-portál Bizottság számára készült részén keresztül.

(2)   A CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásainak központilag kell tárolniuk és kezelniük a CBAM átmeneti nyilvántartására bízott összes információt. Biztosítják ezen információk fennmaradását, sértetlenségét és koherenciáját.

(3)   A CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásait a Bizottság kezeli.

(4)   A CBAM-nyilvántartás back-end szolgáltatásaihoz való hozzáférést kizárólag a 26. cikkben említett CBAM hozzáférés-kezelés kezelheti.

26. cikk

Hozzáférés-kezelő rendszer

A Bizottság létrehozza a 17. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, az adatszolgáltató nyilatkozattevők és az UUM&DS-rendszeren belül más személyek által benyújtott hozzáférési kérelmek validálására szolgáló hozzáférés-kezelő rendszert azáltal, hogy a 27. cikknek megfelelően összekapcsolja a tagállamok személyazonosság-kezelő rendszereit és az uniós személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszereket.

27. cikk

Adminisztrációkezelő rendszer

A Bizottság az elektronikus rendszerekhez való hozzáférés biztosítása céljából létrehozza a gazdálkodók és más személyek azonosítási adatai hitelesítésének és engedélyezésének kezelésére szolgáló adminisztrációkezelő rendszert.

28. cikk

A tagállamok személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerei

A tagállamok személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert hoznak létre, illetve egy már meglévő ilyen rendszert használnak az alábbiak biztosítása érdekében:

| a) | az adatszolgáltató nyilatkozattevők és más személyek azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása; |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltató nyilatkozattevők és más személyek azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása;

| b) | az adatszolgáltató nyilatkozattevők és más személyek aláírással ellátott és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltató nyilatkozattevők és más személyek aláírással ellátott és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje.

3. SZAKASZ

Az elektronikus rendszerek működése és az azok használatára vonatkozó képzés

29. cikk

Az elektronikus rendszerek fejlesztése, tesztelése, telepítése és kezelése

(1)   A CBAM-nyilvántartás közös összetevőit a Bizottság fejleszti, teszteli, telepíti és kezeli, de adott esetben a tagállamok is tesztelhetik ezeket. Az adatszolgáltató nyilatkozattevő letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatósága a végrehajtáshoz és a szankciókhoz kapcsolódó, nemzeti szinten kifejlesztett elektronikus rendszereken keresztül vagy más módon közli a Bizottsággal a szankciókra vonatkozó határozatokat és az eljárás eredményét.

(2)   A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozza és fenntartja a nemzeti szinten kifejlesztett elektronikus rendszerek összetevőivel való kapcsolódásokra vonatkozó közös előírásokat.

(3)   Adott esetben a Bizottság közös műszaki előírásokat határoz meg a tagállamokkal szoros együttműködésben és a tagállamok általi felülvizsgálat mellett, hogy azokat kellő időben be tudják vezetni. A tagállamok és adott esetben a Bizottság részt vesznek a rendszerek fejlesztésében és telepítésében. A Bizottság és a tagállamok együttműködnek az adatszolgáltató nyilatkozattevőkkel és más érdekelt felekkel is.

30. cikk

Az elektronikus rendszerek karbantartása és módosítása

(1)   A közös összetevők karbantartását a Bizottság, nemzeti összetevőik karbantartását pedig a tagállamok végzik.

(2)   A Bizottság biztosítja az elektronikus rendszerek zavartalan működését.

(3)   A Bizottság hibajavítás, új funkciók hozzáadása, illetve a meglévő funkciók megváltoztatása céljából módosításokat hajthat végre az elektronikus rendszerek közös összetevőiben.

(4)   A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a közös összetevők módosításáról és naprakésszé tételéről.

(5)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az elektronikus rendszerek módosítására és naprakésszé tételére vonatkozó, (3) és (4) bekezdés szerinti információkat.

31. cikk

Az elektronikus rendszerek átmeneti működési zavara

(1)   A CBAM átmeneti nyilvántartás átmeneti működési zavara esetén az adatszolgáltató nyilatkozattevők és más személyek az előírt alaki követelmények teljesítéséhez szükséges információkat a Bizottság által meghatározott módon nyújtják be, ideértve az elektronikus adatfeldolgozási eljárásoktól eltérő módokat is.

(2)   A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat és az adatszolgáltató nyilatkozattevőket, ha egy elektronikus rendszer átmeneti működési zavar miatt nem érhető el.

(3)   A Bizottság elkészít egy CBAM üzletmenet-folytonossági tervet, amelyről a tagállamok és a Bizottság állapodnak meg. A CBAM átmeneti nyilvántartásának átmeneti meghibásodása esetén a Bizottság értékeli az aktiválás feltételeit.

32. cikk

A közös összetevők használatával és működésével kapcsolatos képzési támogatás

A Bizottság a megfelelő képzési anyagok biztosításával segíti a tagállamokat az elektronikus rendszerek közös összetevőinek használatában és működtetésében.

4. SZAKASZ

Adatvédelem, adatkezelés, valamint az elektronikus rendszerek tulajdonlása és biztonsága

33. cikk

A személyes adatok védelme

(1)   A CBAM átmeneti nyilvántartásában nyilvántartott személyes adatokat és a nemzeti szinten kifejlesztett elektronikus rendszerek összetevőit az (EU) 2023/956 rendelet végrehajtása céljából kell kezelni, tekintettel az említett adatbázisok e rendeletben meghatározott egyedi célkitűzéseire. A személyes adatok a következő célokból kezelhetők:

| a) | hitelesítési célokból és a hozzáférés-kezelés érdekében; |
| --- | --- |

a)

hitelesítési célokból és a hozzáférés-kezelés érdekében;

| b) | a CBAM-jelentések nyomon követése, ellenőrzése és felülvizsgálata; |
| --- | --- |

b)

a CBAM-jelentések nyomon követése, ellenőrzése és felülvizsgálata;

| c) | kommunikáció és tájékoztatás; |
| --- | --- |

c)

kommunikáció és tájékoztatás;

| d) | megfelelés és bírósági eljárások; |
| --- | --- |

d)

megfelelés és bírósági eljárások;

| e) | az informatikai infrastruktúra működése, beleértve az e rendelet szerinti decentralizált rendszerekkel való interoperabilitást is; |
| --- | --- |

e)

az informatikai infrastruktúra működése, beleértve az e rendelet szerinti decentralizált rendszerekkel való interoperabilitást is;

| f) | statisztikák és az (EU) 2023/956 rendelet és e rendelet működésének felülvizsgálata. |
| --- | --- |

f)

statisztikák és az (EU) 2023/956 rendelet és e rendelet működésének felülvizsgálata.

(2)   A személyes adatok védelme területén működő tagállami nemzeti felügyeleti hatóságok az (EU) 2018/1725 rendelet 62. cikkével összhangban együttműködnek az európai adatvédelmi biztossal a CBAM átmeneti nyilvántartásban és a nemzeti szinten kifejlesztett elektronikus rendszerek összetevőiben nyilvántartott személyes adatok kezelésének összehangolt felügyelete érdekében.

(3)   Az e cikkben foglalt rendelkezések nem érintik a személyes adatok helyesbítéséhez való jogot az (EU) 2016/679 rendelet 16. cikkével összhangban.

34. cikk

Az adatokhoz való hozzáférésre és az adatkezelésre vonatkozó korlátozások

(1)   A CBAM átmeneti nyilvántartásban az adatszolgáltató nyilatkozattevő által nyilvántartásba vett adatokhoz az adatszolgáltató nyilatkozattevő hozzáférhet, vagy azokat más módon kezelheti. Az adatokhoz a Bizottság és az illetékes hatóságok is hozzáférhetnek és azokat más módon kezelhetik.

(2)   Amennyiben biztonsági eseményeket és problémákat azonosítanak az olyan rendszerek szolgáltatásaihoz kapcsolódó működési folyamatok során, amelyek esetében a Bizottság adatfeldolgozóként jár el, a Bizottság kizárólag a regisztrált esemény vagy probléma megoldása céljából férhet hozzá ezen folyamatokban az adatokhoz. A Bizottság gondoskodik az ilyen adatok bizalmas kezeléséről.

35. cikk

Rendszertulajdonosok

A CBAM átmeneti nyilvántartás rendszertulajdonosa a Bizottság.

36. cikk

Rendszerbiztonság

(1)   A Bizottság biztosítja a CBAM átmeneti nyilvántartás biztonságát.

(2)   E célból a Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a következők biztosítása érdekében:

| a) | az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása; |
| --- | --- |

a)

az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása;

| b) | az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása; |
| --- | --- |

b)

az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása;

| c) | az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése.

(3)   A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást minden olyan tevékenységről, amely a CBAM átmeneti nyilvántartás biztonságának megsértését eredményezheti, illetve amely kapcsán felmerülhet a biztonság megsértésének gyanúja.

(4)   A Bizottság és a tagállamok biztonsági terveket dolgoznak ki a CBAM átmeneti nyilvántartást illetően.

37. cikk

A CBAM átmeneti nyilvántartás adatkezelője

A CBAM átmeneti nyilvántartás és a személyes adatok kezelése tekintetében a Bizottság és a tagállamok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontjában meghatározott és az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott közös adatkezelőként járnak el.

38. cikk

Adatmegőrzési időtartam

(1)   Az e rendelet és az (EU) 2023/956 rendelet, különösen annak 30. cikke szerinti célok elérése érdekében a CBAM átmeneti nyilvántartásban lévő adatok megőrzési ideje a CBAM-jelentés kézhezvételétől számított 5 évre korlátozódik.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a CBAM átmeneti nyilvántartásban tárolt adatokat érintő fellebbezést nyújtottak be vagy bírósági eljárás indult, az adatokat a fellebbezési eljárás vagy a bírósági eljárás befejezéséig meg kell őrizni, és kizárólag a fent említett fellebbezési eljárás vagy bírósági eljárás céljára használható fel.

39. cikk

Az elektronikus rendszerek értékelése

A Bizottság és a tagállamok értékelik a felelősségi körükbe tartozó összetevőket és különösen, elemzik ezen összetevők biztonságát és sértetlenségét, valamint az ezen összetevőkön belül kezelt adatok bizalmas jellegét.

A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást az értékelések eredményéről.

40. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 130., 2023.5.16., 52. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 334., 2018.12.31., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (az Európai Unió adatvédelmi rendelete) (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2023/1070 végrehajtási rendelete (2023. június 1.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól (HL L 143., 2023.6.2., 65. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2019/2151 végrehajtási határozata (2019. december 13.) az Uniós Vámkódexben előírt elektronikus rendszerek kifejlesztésére és telepítésére vonatkozó munkaprogram létrehozásáról (HL L 325., 2019.12.16., 168. o.).

8

(9)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (TARIC) (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

A CBAM-jelentéstétel során benyújtandó információk

Az adatszolgáltató nyilatkozattevő a CBAM-jelentésnek az e melléklet 1. táblázatában felsorolt és a CBAM átmeneti nyilvántartásban megadott felépítését követi, és a CBAM-jelentés benyújtásakor feltünteti az e melléklet 2. táblázatában felsorolt részletes információkat.

1. táblázat

A CBAM-jelentés felépítése

| CBAM-jelentés |
| --- |
| A jelentés kibocsátásának dátuma |
| Jelentéstervezet azonosító száma |
| Jelentés azonosító száma |
| Jelentéstételi időszak |
| Év |
| --Adatszolgáltató nyilatkozattevő |
| ----Cím |
| --Képviselő  (*1) |
| ----Cím |
| --Importőr  (*1) |
| ----Cím |
| --Illetékes hatóság |
| --Aláírások |
| ----A jelentés megerősítése |
| ----Az alkalmazandó jelentéstételi módszertan típusa |
| --Megjegyzések |
| --Behozott CBAM-áruk |
| Árutétel sorszáma |
| ----Képviselő  (*1) |
| ------Cím |
| ----Importőr  (*1) |
| ------Cím |
| ----Vámtarifaszám |
| A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja |
| Kombinált Nómenklatúra-kód |
| ------Az áru részletei |
| ----Származási ország |
| ----Behozott mennyiség vámeljárásonként |
| ------Eljárás |
| --------Az aktív feldolgozásra vonatkozó információk |
| ------Behozatali terület |
| ------Árukra vonatkozó intézkedés (eljárásonként) |
| ------Árukra vonatkozó intézkedés (aktív feldolgozás) |
| ------Az árukra vonatkozó különleges hivatkozások |
| ----Árura vonatkozó intézkedés (behozott) |
| ----Behozott áruk összkibocsátása |
| ----Alátámasztó okmányok (áruk esetében) |
| ------Csatolmányok |
| ----Megjegyzések |
| ----CBAM áruk kibocsátásai |
| Kibocsátás sorszáma |
| Előállítási ország |
| ------A létesítmény cégneve |
| --------Cím |
| --------Elérhetőségek |
| ------Létesítmény |
| --------Cím |
| ------Árura vonatkozó intézkedés (termelt) |
| -------Létesítmény kibocsátásai |
| ------Közvetlen beágyazott kibocsátások |
| ------Közvetett beágyazott kibocsátások |
| ------Termelési módszer és minősítő paraméterek |
| --------Közvetlen kibocsátások minősítő paraméterei |
| --------Közvetett kibocsátások minősítő paraméterei |
| ------Alátámasztó okmányok (a kibocsátások meghatározásához) |
| --------Csatolmányok |
| ------Fizetendő szén-dioxid-ár |
| --------A fizetendő szén-dioxid-ár által érintett termékek |
| ----------Árura vonatkozó intézkedés (érintett) |
| ------Megjegyzések |

CBAM-jelentés

A jelentés kibocsátásának dátuma

Jelentéstervezet azonosító száma

Jelentés azonosító száma

Jelentéstételi időszak

Év

--Adatszolgáltató nyilatkozattevő

----Cím

--Képviselő  (*1)

----Cím

--Importőr  (*1)

----Cím

--Illetékes hatóság

--Aláírások

----A jelentés megerősítése

----Az alkalmazandó jelentéstételi módszertan típusa

--Megjegyzések

--Behozott CBAM-áruk

Árutétel sorszáma

----Képviselő  (*1)

------Cím

----Importőr  (*1)

------Cím

----Vámtarifaszám

A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja

Kombinált Nómenklatúra-kód

------Az áru részletei

----Származási ország

----Behozott mennyiség vámeljárásonként

------Eljárás

--------Az aktív feldolgozásra vonatkozó információk

------Behozatali terület

------Árukra vonatkozó intézkedés (eljárásonként)

------Árukra vonatkozó intézkedés (aktív feldolgozás)

------Az árukra vonatkozó különleges hivatkozások

----Árura vonatkozó intézkedés (behozott)

----Behozott áruk összkibocsátása

----Alátámasztó okmányok (áruk esetében)

------Csatolmányok

----Megjegyzések

----CBAM áruk kibocsátásai

Kibocsátás sorszáma

Előállítási ország

------A létesítmény cégneve

--------Cím

--------Elérhetőségek

------Létesítmény

--------Cím

------Árura vonatkozó intézkedés (termelt)

-------Létesítmény kibocsátásai

------Közvetlen beágyazott kibocsátások

------Közvetett beágyazott kibocsátások

------Termelési módszer és minősítő paraméterek

--------Közvetlen kibocsátások minősítő paraméterei

--------Közvetett kibocsátások minősítő paraméterei

------Alátámasztó okmányok (a kibocsátások meghatározásához)

--------Csatolmányok

------Fizetendő szén-dioxid-ár

--------A fizetendő szén-dioxid-ár által érintett termékek

----------Árura vonatkozó intézkedés (érintett)

------Megjegyzések

2. táblázat

Részletes tájékoztatási követelmények a CBAM-jelentésben

| CBAM-jelentés |
| --- |
| A jelentés kibocsátásának dátuma |
| Jelentéstervezet azonosító száma |
| Jelentés azonosító száma |
| Jelentéstételi időszak |
| Év |
| Behozott áruk összesen |
| Teljes kibocsátás |
| --Adatszolgáltató nyilatkozattevő |
| Azonosító szám |
| Név |
| Szerep |
| ----Cím |
| A letelepedés helye szerinti tagállam |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| --Képviselő  (*2) |
| Azonosító szám |
| Név |
| ----Cím |
| A letelepedés helye szerinti tagállam |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| --Importőr  (*2) |
| Azonosító szám |
| Név |
| ----Cím |
| Székhely szerinti tagállam vagy ország |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| --Illetékes hatóság |
| Hivatkozási szám |
| --Aláírások |
| ----A jelentés megerősítése |
| Jelentés globális adatainak megerősítése |
| Adatmegerősítés használata |
| Aláírás időpontja |
| Aláírás helye |
| Aláírás |
| Az aláíró személy beosztása |
| ----Az alkalmazandó jelentéstételi módszertan típusa |
| Egyéb alkalmazandó jelentéstételi módszertan |
| --Megjegyzések |
| További információk |
| --Behozott CBAM-áruk |
| Árutétel sorszáma |
| ----Képviselő  (*2) |
| Azonosító szám |
| Név |
| ------Cím |
| A letelepedés helye szerinti tagállam |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| ----Importőr  (*2) |
| Azonosító szám |
| Név |
| ------Cím |
| Székhely szerinti tagállam vagy ország |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| ----Vámtarifaszám |
| A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja |
| Kombinált Nómenklatúra-kód |
| ------Az áru részletei |
| Árumegnevezés |
| ----Származási ország |
| Országkód |
| -----Behozott mennyiség vámeljárásonként |
| Sorszám |
| ------Eljárás |
| Kérelmezett eljárás |
| Megelőző eljárás |
| Az aktív feldolgozásra vonatkozó információk |
| Aktív feldolgozási engedély szerinti tagállam |
| Az aktív feldolgozás alóli mentesség a vámeljárás lezárásáról szóló igazolásra vonatkozóan |
| Engedély |
| Globalizáció kezdete |
| Globalizáció vége |
| A vámeljárás lezárásáról szóló igazolás benyújtásának határideje |
| ------Behozatali terület |
| Behozatali terület |
| ------Árukra vonatkozó intézkedés (eljárásonként) |
| Nettó tömeg |
| Kiegészítő mértékegység |
| A mértékegység típusa |
| ------Árukra vonatkozó intézkedés (aktív feldolgozás) |
| Nettó tömeg |
| Kiegészítő mértékegység |
| A mértékegység típusa |
| ------Az árukra vonatkozó különleges hivatkozások |
| További információk |
| ----Árura vonatkozó intézkedés (behozott) |
| Nettó tömeg |
| Kiegészítő mértékegység |
| A mértékegység típusa |
| ----Behozott áruk összkibocsátása |
| Áruk kibocsátása termékegységenként |
| Áruk teljes kibocsátása |
| Áruk közvetlen kibocsátása |
| Áruk közvetett kibocsátása |
| A kibocsátások mértékegységének típusa |
| ----Alátámasztó okmányok (áruk esetében) |
| Sorszám |
| Típus |
| Az okmány kiállításának helye szerinti ország |
| Hivatkozási szám |
| Az okmány szerinti tételsorszám |
| A kiadó hatóság neve |
| Az érvényesség kezdetének dátuma |
| Érvényesség záró dátuma |
| Leírás |
| ------Csatolmányok |
| Fájlnév |
| Egységes forrásazonosítás |
| Többcélú hálózati levelezés kiterjesztés |
| Tartalmazott bináris objektum |
| ----Megjegyzések |
| További információk |
| ----CBAM áruk kibocsátásai |
| Kibocsátás sorszáma |
| Előállítási ország |
| ------A létesítmény cégneve |
| Üzemeltető azonosítója |
| Az üzemeltető neve |
| --------Cím |
| Országkód |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| --------Elérhetőségek |
| Név |
| Telefonszám |
| E-mail cím |
| ------Létesítmény |
| A létesítmény azonosítója |
| A létesítmény megnevezése |
| Gazdasági tevékenység |
| --------Cím |
| Letelepedés szerinti ország |
| Alterület |
| Város |
| Utca |
| Utcanév kiegészítő sora |
| Szám |
| Postai irányítószám |
| Postafiók |
| Földterület vagy parcella száma |
| UNLOCODE |
| Földrajzi szélesség |
| Földrajzi hosszúság |
| A koordináták típusa |
| ------Árura vonatkozó intézkedés (termelt) |
| Nettó tömeg |
| Kiegészítő mértékegység |
| A mértékegység típusa |
| -------Létesítmény kibocsátásai |
| A létesítmény teljes kibocsátása |
| A létesítmény közvetlen kibocsátása |
| A létesítmény közvetett kibocsátása |
| A kibocsátások mértékegységének típusa |
| ------Közvetlen beágyazott kibocsátások |
| A meghatározás típusa |
| A meghatározás típusa (villamos energia) |
| Az alkalmazandó jelentéstételi módszertan típusa |
| Alkalmazandó jelentéstételi módszertan |
| Fajlagos (közvetett) beágyazott kibocsátások |
| Egyéb forrás megjelölése |
| Kibocsátási tényező forrása (villamos energia esetében) |
| Kibocsátási tényező |
| Importált villamos energia |
| Az importált villamos energia teljes beágyazott kibocsátása |
| A mértékegység típusa |
| A kibocsátási tényező értékének forrása |
| Indokolás |
| A feltételrendszer teljesítése |
| ------Közvetett beágyazott kibocsátások |
| A meghatározás típusa |
| Kibocsátási tényező eredete |
| Kibocsátási tényező |
| Fajlagos (közvetlen) beágyazott kibocsátások |
| A mértékegység típusa |
| Villamosenergia-fogyasztás |
| A villamos energia forrása |
| A kibocsátási tényező értékének forrása |
| ------Termelési módszer és minősítő paraméterek |
| Sorszám |
| A módszer azonosítója |
| A módszer neve |
| Az adott acélmű azonosító száma |
| További információk |
| --------Közvetlen kibocsátások minősítő paraméterei |
| Sorszám |
| Paraméterazonosító |
| A paraméter neve |
| Leírás |
| A paraméter értékének típusa |
| Paraméter értéke |
| További információk |
| --------Közvetett kibocsátások minősítő paraméterei |
| Sorszám |
| Paraméterazonosító |
| A paraméter neve |
| Leírás |
| A paraméter értékének típusa |
| Paraméter értéke |
| További információk |
| ------Alátámasztó okmányok (a kibocsátások meghatározásához) |
| Sorszám |
| A kibocsátási dokumentum típusa |
| Az okmány kiállításának helye szerinti ország |
| Hivatkozási szám |
| Az okmány szerinti tételsorszám |
| A kiadó hatóság neve |
| Az érvényesség kezdetének dátuma |
| Érvényesség záró dátuma |
| Leírás |
| --------Csatolmányok |
| Fájlnév |
| Egységes forrásazonosítás |
| Többcélú hálózati levelezés kiterjesztés |
| Tartalmazott bináris objektum |
| ------Fizetendő szén-dioxid-ár |
| Sorszám |
| Eszköz típusa |
| A jogi aktus leírása és megjelölése |
| A fizetendő szén-dioxid-ár összege |
| Pénznem |
| Átváltási árfolyam |
| Összeg (EURO) |
| Országkód |
| -------- A fizetendő szén-dioxid-ár által érintett termékek |
| Sorszám |
| Az érintett termékek típusa |
| Az érintett áruk KN-kódja |
| Az érintett kibocsátások mennyisége |
| A térítésmentes kiosztással, visszatérítéssel vagy az ellentételezés egyéb formájával érintett mennyiség |
| Kiegészítő információk |
| További információk |
| ----------Árura vonatkozó intézkedés (érintett) |
| Nettó tömeg |
| Kiegészítő mértékegység |
| A mértékegység típusa |
| ------Megjegyzések |
| Sorszám |
| További információk |

CBAM-jelentés

A jelentés kibocsátásának dátuma

Jelentéstervezet azonosító száma

Jelentés azonosító száma

Jelentéstételi időszak

Év

Behozott áruk összesen

Teljes kibocsátás

--Adatszolgáltató nyilatkozattevő

Azonosító szám

Név

Szerep

----Cím

A letelepedés helye szerinti tagállam

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

--Képviselő  (*2)

Azonosító szám

Név

----Cím

A letelepedés helye szerinti tagállam

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

--Importőr  (*2)

Azonosító szám

Név

----Cím

Székhely szerinti tagállam vagy ország

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

--Illetékes hatóság

Hivatkozási szám

--Aláírások

----A jelentés megerősítése

Jelentés globális adatainak megerősítése

Adatmegerősítés használata

Aláírás időpontja

Aláírás helye

Aláírás

Az aláíró személy beosztása

----Az alkalmazandó jelentéstételi módszertan típusa

Egyéb alkalmazandó jelentéstételi módszertan

--Megjegyzések

További információk

--Behozott CBAM-áruk

Árutétel sorszáma

----Képviselő  (*2)

Azonosító szám

Név

------Cím

A letelepedés helye szerinti tagállam

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

----Importőr  (*2)

Azonosító szám

Név

------Cím

Székhely szerinti tagállam vagy ország

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

----Vámtarifaszám

A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja

Kombinált Nómenklatúra-kód

------Az áru részletei

Árumegnevezés

----Származási ország

Országkód

-----Behozott mennyiség vámeljárásonként

Sorszám

------Eljárás

Kérelmezett eljárás

Megelőző eljárás

Az aktív feldolgozásra vonatkozó információk

Aktív feldolgozási engedély szerinti tagállam

Az aktív feldolgozás alóli mentesség a vámeljárás lezárásáról szóló igazolásra vonatkozóan

Engedély

Globalizáció kezdete

Globalizáció vége

A vámeljárás lezárásáról szóló igazolás benyújtásának határideje

------Behozatali terület

Behozatali terület

------Árukra vonatkozó intézkedés (eljárásonként)

Nettó tömeg

Kiegészítő mértékegység

A mértékegység típusa

------Árukra vonatkozó intézkedés (aktív feldolgozás)

Nettó tömeg

Kiegészítő mértékegység

A mértékegység típusa

------Az árukra vonatkozó különleges hivatkozások

További információk

----Árura vonatkozó intézkedés (behozott)

Nettó tömeg

Kiegészítő mértékegység

A mértékegység típusa

----Behozott áruk összkibocsátása

Áruk kibocsátása termékegységenként

Áruk teljes kibocsátása

Áruk közvetlen kibocsátása

Áruk közvetett kibocsátása

A kibocsátások mértékegységének típusa

----Alátámasztó okmányok (áruk esetében)

Sorszám

Típus

Az okmány kiállításának helye szerinti ország

Hivatkozási szám

Az okmány szerinti tételsorszám

A kiadó hatóság neve

Az érvényesség kezdetének dátuma

Érvényesség záró dátuma

Leírás

------Csatolmányok

Fájlnév

Egységes forrásazonosítás

Többcélú hálózati levelezés kiterjesztés

Tartalmazott bináris objektum

----Megjegyzések

További információk

----CBAM áruk kibocsátásai

Kibocsátás sorszáma

Előállítási ország

------A létesítmény cégneve

Üzemeltető azonosítója

Az üzemeltető neve

--------Cím

Országkód

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

--------Elérhetőségek

Név

Telefonszám

E-mail cím

------Létesítmény

A létesítmény azonosítója

A létesítmény megnevezése

Gazdasági tevékenység

--------Cím

Letelepedés szerinti ország

Alterület

Város

Utca

Utcanév kiegészítő sora

Szám

Postai irányítószám

Postafiók

Földterület vagy parcella száma

UNLOCODE

Földrajzi szélesség

Földrajzi hosszúság

A koordináták típusa

------Árura vonatkozó intézkedés (termelt)

Nettó tömeg

Kiegészítő mértékegység

A mértékegység típusa

-------Létesítmény kibocsátásai

A létesítmény teljes kibocsátása

A létesítmény közvetlen kibocsátása

A létesítmény közvetett kibocsátása

A kibocsátások mértékegységének típusa

------Közvetlen beágyazott kibocsátások

A meghatározás típusa

A meghatározás típusa (villamos energia)

Az alkalmazandó jelentéstételi módszertan típusa

Alkalmazandó jelentéstételi módszertan

Fajlagos (közvetett) beágyazott kibocsátások

Egyéb forrás megjelölése

Kibocsátási tényező forrása (villamos energia esetében)

Kibocsátási tényező

Importált villamos energia

Az importált villamos energia teljes beágyazott kibocsátása

A mértékegység típusa

A kibocsátási tényező értékének forrása

Indokolás

A feltételrendszer teljesítése

------Közvetett beágyazott kibocsátások

A meghatározás típusa

Kibocsátási tényező eredete

Kibocsátási tényező

Fajlagos (közvetlen) beágyazott kibocsátások

A mértékegység típusa

Villamosenergia-fogyasztás

A villamos energia forrása

A kibocsátási tényező értékének forrása

------Termelési módszer és minősítő paraméterek

Sorszám

A módszer azonosítója

A módszer neve

Az adott acélmű azonosító száma

További információk

--------Közvetlen kibocsátások minősítő paraméterei

Sorszám

Paraméterazonosító

A paraméter neve

Leírás

A paraméter értékének típusa

Paraméter értéke

További információk

--------Közvetett kibocsátások minősítő paraméterei

Sorszám

Paraméterazonosító

A paraméter neve

Leírás

A paraméter értékének típusa

Paraméter értéke

További információk

------Alátámasztó okmányok (a kibocsátások meghatározásához)

Sorszám

A kibocsátási dokumentum típusa

Az okmány kiállításának helye szerinti ország

Hivatkozási szám

Az okmány szerinti tételsorszám

A kiadó hatóság neve

Az érvényesség kezdetének dátuma

Érvényesség záró dátuma

Leírás

--------Csatolmányok

Fájlnév

Egységes forrásazonosítás

Többcélú hálózati levelezés kiterjesztés

Tartalmazott bináris objektum

------Fizetendő szén-dioxid-ár

Sorszám

Eszköz típusa

A jogi aktus leírása és megjelölése

A fizetendő szén-dioxid-ár összege

Pénznem

Átváltási árfolyam

Összeg (EURO)

Országkód

-------- A fizetendő szén-dioxid-ár által érintett termékek

Sorszám

Az érintett termékek típusa

Az érintett áruk KN-kódja

Az érintett kibocsátások mennyisége

A térítésmentes kiosztással, visszatérítéssel vagy az ellentételezés egyéb formájával érintett mennyiség

Kiegészítő információk

További információk

----------Árura vonatkozó intézkedés (érintett)

Nettó tömeg

Kiegészítő mértékegység

A mértékegység típusa

------Megjegyzések

Sorszám

További információk

---

(*1)  * Megjegyzés: A képviselőket/importőröket vagy a CBAM-nyilatkozat szintjén vagy a behozott CBAM-áruk szintjén kell nyilvántartásba venni, attól függően, hogy ugyanaz vagy eltérő képviselő/importőr vonatkozik-e a kapcsolódó behozott CBAM-árukra.

(*2)  
  Megjegyzés: A képviselőket/importőröket vagy a CBAM-nyilatkozat szintjén vagy a behozott CBAM-áruk szintjén kell nyilvántartásba venni, attól függően, hogy ugyanaz vagy eltérő képviselő/importőr vonatkozik-e a kapcsolódó behozott CBAM-árukra.

---

II. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások és az áruk előállítási útvonalai

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E melléklet és a III, a IV és a VIII–IX. melléklet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 0. | „tevékenységre vonatkozó adatok”: egy folyamat során felhasznált vagy előállított tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége, amelyek a számításon alapuló módszerek szempontjából fontosak, adott esetben terajoule-ban, a tömeg tonnában vagy (gázok esetében) a térfogat normál köbméterben kifejezve; |
| --- | --- |

0.

„tevékenységre vonatkozó adatok”: egy folyamat során felhasznált vagy előállított tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége, amelyek a számításon alapuló módszerek szempontjából fontosak, adott esetben terajoule-ban, a tömeg tonnában vagy (gázok esetében) a térfogat normál köbméterben kifejezve;

| 1. | „tevékenységi szint”: a termelési folyamat keretein belül előállított áruk mennyisége (a villamos energia esetében MWh-ban, más áruk esetében tonnában kifejezve); |
| --- | --- |

1.

„tevékenységi szint”: a termelési folyamat keretein belül előállított áruk mennyisége (a villamos energia esetében MWh-ban, más áruk esetében tonnában kifejezve);

| 2. | „jelentéstételi időszak”: az az időszak, amelyet a létesítmény üzemeltetője a beágyazott kibocsátások meghatározásához referenciaként használt; |
| --- | --- |

2.

„jelentéstételi időszak”: az az időszak, amelyet a létesítmény üzemeltetője a beágyazott kibocsátások meghatározásához referenciaként használt;

| 3. | „forrásanyag”: a következők valamelyike:






  a) | adott tüzelőanyag-típus, nyersanyag vagy termék, amelynek felhasználása vagy előállítása eredményeként egy vagy több kibocsátó forrás üvegházhatású gázt bocsát ki; |
| --- | --- | --- |

3.

„forrásanyag”: a következők valamelyike:

a)

adott tüzelőanyag-típus, nyersanyag vagy termék, amelynek felhasználása vagy előállítása eredményeként egy vagy több kibocsátó forrás üvegházhatású gázt bocsát ki;

| b) | adott tüzelőanyag-típus, nyersanyag vagy termék, amely szenet tartalmaz és az üvegházhatású gázok kibocsátása anyagmérlegen alapuló módszer segítségével történő kiszámításának részét képezi; |
| --- | --- |

b)

adott tüzelőanyag-típus, nyersanyag vagy termék, amely szenet tartalmaz és az üvegházhatású gázok kibocsátása anyagmérlegen alapuló módszer segítségével történő kiszámításának részét képezi;

| 4. | „kibocsátó forrás”: egy létesítmény vagy egy folyamat olyan jól elkülöníthető része egy létesítményen belül, amely üvegházhatást okozó gázokat bocsát ki; |
| --- | --- |

4.

„kibocsátó forrás”: egy létesítmény vagy egy folyamat olyan jól elkülöníthető része egy létesítményen belül, amely üvegházhatást okozó gázokat bocsát ki;

| 5. | „bizonytalanság”: egy mennyiség meghatározásának eredményével összefüggő, százalékban kifejezett paraméter, amely az adott mennyiséghez észszerűen hozzárendelhető értékek szórását jellemzi – beleértve a szisztematikus és véletlenszerű hibák hatásait is, valamint leírja a szóban forgó értékeknek az átlagérték körüli 95 %-át magában foglaló megbízhatósági intervallumot, figyelembe véve az értékek eloszlásának esetleges aszimmetriáját is; |
| --- | --- |

5.

„bizonytalanság”: egy mennyiség meghatározásának eredményével összefüggő, százalékban kifejezett paraméter, amely az adott mennyiséghez észszerűen hozzárendelhető értékek szórását jellemzi – beleértve a szisztematikus és véletlenszerű hibák hatásait is, valamint leírja a szóban forgó értékeknek az átlagérték körüli 95 %-át magában foglaló megbízhatósági intervallumot, figyelembe véve az értékek eloszlásának esetleges aszimmetriáját is;

| 6. | „számítási tényezők”: fűtőérték, kibocsátási tényező, előzetes kibocsátási tényező, oxidációs tényező, konverziós tényező, széntartalom vagy biomasszahányad; |
| --- | --- |

6.

„számítási tényezők”: fűtőérték, kibocsátási tényező, előzetes kibocsátási tényező, oxidációs tényező, konverziós tényező, széntartalom vagy biomasszahányad;

| 7. | „égetésből származó kibocsátás”: az üvegházhatású gázoknak a tüzelőanyag és az oxigén exoterm reakciójából származó kibocsátása; |
| --- | --- |

7.

„égetésből származó kibocsátás”: az üvegházhatású gázoknak a tüzelőanyag és az oxigén exoterm reakciójából származó kibocsátása;

| 8. | „kibocsátási tényező”: üvegházhatású gáz átlagos kibocsátása a forrásanyag tevékenységére vonatkozó adatokhoz képest, az égetés során teljes oxidációt, más vegyi reakciók esetében pedig teljes átalakulást feltételezve; |
| --- | --- |

8.

„kibocsátási tényező”: üvegházhatású gáz átlagos kibocsátása a forrásanyag tevékenységére vonatkozó adatokhoz képest, az égetés során teljes oxidációt, más vegyi reakciók esetében pedig teljes átalakulást feltételezve;

| 9. | „oxidációs tényező”: az égetés eredményeképpen CO2-vé oxidált szén és a tüzelőanyagban lévő szén teljes mennyiségének aránya hányadosként kifejezve, a légkörbe kibocsátott szén-monoxidot (CO) a CO2 egyenértékű moláris mennyiségeként tekintve; |
| --- | --- |

9.

„oxidációs tényező”: az égetés eredményeképpen CO2-vé oxidált szén és a tüzelőanyagban lévő szén teljes mennyiségének aránya hányadosként kifejezve, a légkörbe kibocsátott szén-monoxidot (CO) a CO2 egyenértékű moláris mennyiségeként tekintve;

| 10. | „konverziós tényező”: a CO2 formájában kibocsátott szén és a kibocsátás folyamata előtt a forrásanyagban lévő teljes szénmennyiség aránya hányadosként kifejezve, a légkörbe kibocsátott CO-t a CO2 egyenértékű moláris mennyiségeként tekintve; |
| --- | --- |

10.

„konverziós tényező”: a CO2 formájában kibocsátott szén és a kibocsátás folyamata előtt a forrásanyagban lévő teljes szénmennyiség aránya hányadosként kifejezve, a légkörbe kibocsátott CO-t a CO2 egyenértékű moláris mennyiségeként tekintve;

| 11. | „pontosság”: egy mérés eredménye és az adott mennyiség valódi érteke, vagy pedig a nemzetközileg elfogadott és visszakereshető kalibrálási anyagokkal és szabványos módszerekkel empirikusan meghatározott referenciaérték közötti egyezés mértéke, figyelembe véve mind a szisztematikus, mind a véletlenszerű hibákat; |
| --- | --- |

11.

„pontosság”: egy mérés eredménye és az adott mennyiség valódi érteke, vagy pedig a nemzetközileg elfogadott és visszakereshető kalibrálási anyagokkal és szabványos módszerekkel empirikusan meghatározott referenciaérték közötti egyezés mértéke, figyelembe véve mind a szisztematikus, mind a véletlenszerű hibákat;

| 12. | „kalibráció”: olyan műveletsor, amely meghatározott körülmények között meghatározza a mérőműszer vagy mérőrendszer által mutatott értékek, vagy egy ellenőrzőmérés vagy referenciaanyag által jelentett értékek és az etalonnal mért megfelelő értékek közötti összefüggést; |
| --- | --- |

12.

„kalibráció”: olyan műveletsor, amely meghatározott körülmények között meghatározza a mérőműszer vagy mérőrendszer által mutatott értékek, vagy egy ellenőrzőmérés vagy referenciaanyag által jelentett értékek és az etalonnal mért megfelelő értékek közötti összefüggést;

| 13. | „konzervatív”: az a körülmény, hogy egy feltételrendszer került meghatározásra annak biztosítása érdekében, hogy ne lehessen alulbecsülni a jelentett kibocsátásokat vagy túlbecsülni a hő- villamosenergia- vagy terméktermelést; |
| --- | --- |

13.

„konzervatív”: az a körülmény, hogy egy feltételrendszer került meghatározásra annak biztosítása érdekében, hogy ne lehessen alulbecsülni a jelentett kibocsátásokat vagy túlbecsülni a hő- villamosenergia- vagy terméktermelést;

| 14. | „biomassza”: a mezőgazdaságból, a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, az erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint a hulladék, többek között a biológiai eredetű ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része; |
| --- | --- |

14.

„biomassza”: a mezőgazdaságból, a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, az erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint a hulladék, többek között a biológiai eredetű ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része;

| 15. | „hulladék”: olyan anyag vagy tárgy, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik vagy megválni köteles, kivéve az e fogalommeghatározásnak való megfelelés érdekében szándékosan módosított vagy szennyezett anyagokat; |
| --- | --- |

15.

„hulladék”: olyan anyag vagy tárgy, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik vagy megválni köteles, kivéve az e fogalommeghatározásnak való megfelelés érdekében szándékosan módosított vagy szennyezett anyagokat;

| 16. | „maradékanyag”: olyan anyag, amely nem a feldolgozási eljárással közvetlenül előállítani szándékozott végtermék; ez az anyag nem a feldolgozási eljárás elsődleges célja, és az eljárást nem módosították szándékosan az ilyen anyag előállítása céljából; |
| --- | --- |

16.

„maradékanyag”: olyan anyag, amely nem a feldolgozási eljárással közvetlenül előállítani szándékozott végtermék; ez az anyag nem a feldolgozási eljárás elsődleges célja, és az eljárást nem módosították szándékosan az ilyen anyag előállítása céljából;

| 17. | „mezőgazdasági, akvakultúra-, halászati és erdészeti maradékanyagok”: olyan maradékanyagok, amelyeket közvetlenül a mezőgazdaság, az akvakultúra, a halászat és az erdészet állít elő, és amelyek a kapcsolódó iparágakból vagy feldolgozási folyamatokból származó maradékanyagokat nem foglalják magukban; |
| --- | --- |

17.

„mezőgazdasági, akvakultúra-, halászati és erdészeti maradékanyagok”: olyan maradékanyagok, amelyeket közvetlenül a mezőgazdaság, az akvakultúra, a halászat és az erdészet állít elő, és amelyek a kapcsolódó iparágakból vagy feldolgozási folyamatokból származó maradékanyagokat nem foglalják magukban;

| 18. | „jogszabályban előírt metrológiai ellenőrzés”: a mérőműszer alkalmazási területére irányuló, a közérdekkel, a közegészségüggyel, a közbiztonsággal, a közrenddel, a környezetvédelemmel, a fogyasztóvédelemmel, az adók és vámok kivetésével, valamint a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos mérési feladatok hatóság vagy szabályozó szerv általi ellenőrzése; |
| --- | --- |

18.

„jogszabályban előírt metrológiai ellenőrzés”: a mérőműszer alkalmazási területére irányuló, a közérdekkel, a közegészségüggyel, a közbiztonsággal, a közrenddel, a környezetvédelemmel, a fogyasztóvédelemmel, az adók és vámok kivetésével, valamint a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos mérési feladatok hatóság vagy szabályozó szerv általi ellenőrzése;

| 19. | „adatkezelési tevékenységek”: a kibocsátási adatokat tartalmazó jelentés elsődleges adatforrásból való felvázolásához szükséges adatok megszerzéséhez, feldolgozásához és kezeléséhez kapcsolódó tevékenységek; |
| --- | --- |

19.

„adatkezelési tevékenységek”: a kibocsátási adatokat tartalmazó jelentés elsődleges adatforrásból való felvázolásához szükséges adatok megszerzéséhez, feldolgozásához és kezeléséhez kapcsolódó tevékenységek;

| 20. | „mérőrendszer”: mérőműszerekből és más felszerelésekből – például mintavevő és adatfeldolgozó eszközökből – álló teljes rendszer, amely olyan változók meghatározására szolgál, mint az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatban a tevékenységre vonatkozó adatok, a széntartalom, a fűtőérték vagy a kibocsátási tényező; |
| --- | --- |

20.

„mérőrendszer”: mérőműszerekből és más felszerelésekből – például mintavevő és adatfeldolgozó eszközökből – álló teljes rendszer, amely olyan változók meghatározására szolgál, mint az üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatban a tevékenységre vonatkozó adatok, a széntartalom, a fűtőérték vagy a kibocsátási tényező;

| 21. | „fűtőérték”: a tüzelőanyag vagy más anyag oxigénnel, szabványos körülmények között történő teljes égetése során hő formájában kibocsátott energia pontos mennyisége, a létrejött víz párologtatásának hőjét levonva; |
| --- | --- |

21.

„fűtőérték”: a tüzelőanyag vagy más anyag oxigénnel, szabványos körülmények között történő teljes égetése során hő formájában kibocsátott energia pontos mennyisége, a létrejött víz párologtatásának hőjét levonva;

| 22. | „technológiai kibocsátás”: az égetésből származó kibocsátástól eltérő, anyagok közötti szándékolt vagy véletlenül fellépő reakciókból vagy az anyagoknak a hőtermeléstől eltérő elsődleges célból történő átalakulásából származó kibocsátás, beleértve a következő folyamatokból származó kibocsátásokat:






  a) | fémvegyületek kémiai, elektrolitikus vagy kohászati redukciója ércekben, koncentrátumokban és alternatív tüzelőanyagokban; |
| --- | --- | --- |

22.

„technológiai kibocsátás”: az égetésből származó kibocsátástól eltérő, anyagok közötti szándékolt vagy véletlenül fellépő reakciókból vagy az anyagoknak a hőtermeléstől eltérő elsődleges célból történő átalakulásából származó kibocsátás, beleértve a következő folyamatokból származó kibocsátásokat:

a)

fémvegyületek kémiai, elektrolitikus vagy kohászati redukciója ércekben, koncentrátumokban és alternatív tüzelőanyagokban;

| b) | fémek és fémvegyületek szennyeződéseinek eltávolítása; |
| --- | --- |

b)

fémek és fémvegyületek szennyeződéseinek eltávolítása;

| c) | karbonátok bomlása, a füstgáztisztításhoz használt karbonátokat is beleértve; |
| --- | --- |

c)

karbonátok bomlása, a füstgáztisztításhoz használt karbonátokat is beleértve;

| d) | olyan termékek és közbenső termékek kémiai szintézisei, ahol a széntartalmú anyag részt vesz a reakcióban; |
| --- | --- |

d)

olyan termékek és közbenső termékek kémiai szintézisei, ahol a széntartalmú anyag részt vesz a reakcióban;

| e) | széntartalmú adalékanyagok vagy nyersanyagok használata; |
| --- | --- |

e)

széntartalmú adalékanyagok vagy nyersanyagok használata;

| f) | félfém-oxidok vagy nemfém-oxidok (például szilikon-oxidok és foszfátok) kémiai vagy elektrolitikus redukciója; |
| --- | --- |

f)

félfém-oxidok vagy nemfém-oxidok (például szilikon-oxidok és foszfátok) kémiai vagy elektrolitikus redukciója;

| 23. | „tétel”: tüzelőanyag vagy más anyag adott mennyisége, amelyből reprezentatív mintát vettek és jellemeztek, valamint egy szállítmányként vagy egy adott időszak alatt folyamatosan továbbítottak; |
| --- | --- |

23.

„tétel”: tüzelőanyag vagy más anyag adott mennyisége, amelyből reprezentatív mintát vettek és jellemeztek, valamint egy szállítmányként vagy egy adott időszak alatt folyamatosan továbbítottak;

| 24. | „kevert tüzelőanyag”: olyan tüzelőanyag, amely biomasszát és fosszilis eredetű szenet is tartalmaz; |
| --- | --- |

24.

„kevert tüzelőanyag”: olyan tüzelőanyag, amely biomasszát és fosszilis eredetű szenet is tartalmaz;

| 25. | „keverék”: olyan anyag, amely biomasszát és fosszilis eredetű szenet is tartalmaz; |
| --- | --- |

25.

„keverék”: olyan anyag, amely biomasszát és fosszilis eredetű szenet is tartalmaz;

| 26. | „előzetes kibocsátási tényező”: a tüzelőanyag vagy keverék feltételezett teljes kibocsátási tényezője biomasszahányadának és fosszilis hányadának széntartalma alapján, mielőtt azt a kibocsátási tényező kiszámításához megszoroznánk a fosszilis hányaddal; |
| --- | --- |

26.

„előzetes kibocsátási tényező”: a tüzelőanyag vagy keverék feltételezett teljes kibocsátási tényezője biomasszahányadának és fosszilis hányadának széntartalma alapján, mielőtt azt a kibocsátási tényező kiszámításához megszoroznánk a fosszilis hányaddal;

| 27. | „fosszilis hányad”: a fosszilis eredetű és szervetlen szén és a tüzelőanyag vagy más anyag teljes széntartalmának aránya, hányadosként kifejezve; |
| --- | --- |

27.

„fosszilis hányad”: a fosszilis eredetű és szervetlen szén és a tüzelőanyag vagy más anyag teljes széntartalmának aránya, hányadosként kifejezve;

| 28. | „biomasszahányad”: a biomasszából származó szén aránya a tüzelőanyag vagy más anyag teljes széntartalmához képest, hányadosként kifejezve; |
| --- | --- |

28.

„biomasszahányad”: a biomasszából származó szén aránya a tüzelőanyag vagy más anyag teljes széntartalmához képest, hányadosként kifejezve;

| 29. | „folyamatos kibocsátásmérés”: olyan műveletsor, amelynek célja, hogy rendszeres mérések segítségével meghatározza egy mennyiség értékét, akár úgy, hogy mérést végeznek a kéményben, akár úgy, hogy a kémény közelében elhelyezett mérőműszerrel mérik a kéményből kivezetett anyagot, de nem tartoznak ide a kéményből vett egyes minták összegyűjtése alapján történő mérések; |
| --- | --- |

29.

„folyamatos kibocsátásmérés”: olyan műveletsor, amelynek célja, hogy rendszeres mérések segítségével meghatározza egy mennyiség értékét, akár úgy, hogy mérést végeznek a kéményben, akár úgy, hogy a kémény közelében elhelyezett mérőműszerrel mérik a kéményből kivezetett anyagot, de nem tartoznak ide a kéményből vett egyes minták összegyűjtése alapján történő mérések;

| 30. | „inherens CO2”: a forrásanyag részét képező CO2; |
| --- | --- |

30.

„inherens CO2”: a forrásanyag részét képező CO2;

| 31. | „fosszilis eredetű szén”: biomasszától eltérő szervetlen és szerves szén; |
| --- | --- |

31.

„fosszilis eredetű szén”: biomasszától eltérő szervetlen és szerves szén;

| 32. | „mérési pont”: az a kibocsátó forrás, amelyre a kibocsátás mérése céljából folyamatos kibocsátásmérő rendszereket alkalmaznak, vagy egy csővezeték-rendszer azon keresztmetszete, amelynek vonatkozásában a CO2-áramlást folyamatos mérőrendszerekkel határozzák meg; |
| --- | --- |

32.

„mérési pont”: az a kibocsátó forrás, amelyre a kibocsátás mérése céljából folyamatos kibocsátásmérő rendszereket alkalmaznak, vagy egy csővezeték-rendszer azon keresztmetszete, amelynek vonatkozásában a CO2-áramlást folyamatos mérőrendszerekkel határozzák meg;

| 33. | „diffúz kibocsátás”: olyan forrásokból származó szabálytalan vagy nem szándékos kibocsátás, amelyek helye nem határozható meg, vagy amelyek az egyéni nyomon követéshez túlságosan sokfélék vagy kis méretűek; |
| --- | --- |

33.

„diffúz kibocsátás”: olyan forrásokból származó szabálytalan vagy nem szándékos kibocsátás, amelyek helye nem határozható meg, vagy amelyek az egyéni nyomon követéshez túlságosan sokfélék vagy kis méretűek;

| 34. | „normál állapot”: a normál köbmétert (Nm3) definiáló 273,15 K hőmérséklet és 101 325 Pa nyomás; |
| --- | --- |

34.

„normál állapot”: a normál köbmétert (Nm3) definiáló 273,15 K hőmérséklet és 101 325 Pa nyomás;

| 35. | „közvetett adatok”: éves értékek, amelyek empirikus vagy elfogadott forrásokból származnak, és amelyeket az üzemeltető arra használ, hogy az adatsorokat helyettesítse annak érdekében, hogy biztosítsa a jelentés teljességét azokban az esetekben, amikor az alkalmazandó nyomonkövetési módszerek nem teszik lehetővé az összes szükséges adat vagy számítási tényező előállítását; |
| --- | --- |

35.

„közvetett adatok”: éves értékek, amelyek empirikus vagy elfogadott forrásokból származnak, és amelyeket az üzemeltető arra használ, hogy az adatsorokat helyettesítse annak érdekében, hogy biztosítsa a jelentés teljességét azokban az esetekben, amikor az alkalmazandó nyomonkövetési módszerek nem teszik lehetővé az összes szükséges adat vagy számítási tényező előállítását;

| 36. | „mérhető hő”: azonosítható csővezetéken vagy vezetéken, hővezető közeg – például különösen gőz, forró levegő, víz, olaj, folyékony fémek és sók – használatával szállított nettó hőáram, amelynek mérésére hőmennyiségmérő van vagy lehet üzembe helyezve; |
| --- | --- |

36.

„mérhető hő”: azonosítható csővezetéken vagy vezetéken, hővezető közeg – például különösen gőz, forró levegő, víz, olaj, folyékony fémek és sók – használatával szállított nettó hőáram, amelynek mérésére hőmennyiségmérő van vagy lehet üzembe helyezve;

| 37. | „hőmennyiségmérő”: hőmennyiségmérő vagy bármely más olyan eszköz, amely az előállított hőenergia mennyiségének áramlási mennyiségek és hőmérsékletek alapján történő mérésére és rögzítésére szolgál; |
| --- | --- |

37.

„hőmennyiségmérő”: hőmennyiségmérő vagy bármely más olyan eszköz, amely az előállított hőenergia mennyiségének áramlási mennyiségek és hőmérsékletek alapján történő mérésére és rögzítésére szolgál;

| 38. | „nem mérhető hő”: a mérhető hőtől eltérő bármely egyéb hő; |
| --- | --- |

38.

„nem mérhető hő”: a mérhető hőtől eltérő bármely egyéb hő;

| 39. | „hulladékgáz”: olyan gáz, amely a 22. pontban felsorolt eljárások bármelyikének eredményeként szabványos körülmények között nem teljes mértékben oxidálódott szenet tartalmaz gáz-halmazállapotban; |
| --- | --- |

39.

„hulladékgáz”: olyan gáz, amely a 22. pontban felsorolt eljárások bármelyikének eredményeként szabványos körülmények között nem teljes mértékben oxidálódott szenet tartalmaz gáz-halmazállapotban;

| 40. | „termelési folyamat”: az e melléklet 2. szakaszának 1. táblázatában meghatározott összesített árukategóriába tartozó áruk előállítása céljából a létesítmény részeiben végzett kémiai vagy fizikai folyamatok, valamint a ráfordítások, a teljesítmény és a kapcsolódó kibocsátások tekintetében meghatározott rendszerhatárok; |
| --- | --- |

40.

„termelési folyamat”: az e melléklet 2. szakaszának 1. táblázatában meghatározott összesített árukategóriába tartozó áruk előállítása céljából a létesítmény részeiben végzett kémiai vagy fizikai folyamatok, valamint a ráfordítások, a teljesítmény és a kapcsolódó kibocsátások tekintetében meghatározott rendszerhatárok;

| 41. | „termelési útvonal”: egy termelési folyamat során az összesített árukategóriába tartozó áruk előállítására használt konkrét technológia; |
| --- | --- |

41.

„termelési útvonal”: egy termelési folyamat során az összesített árukategóriába tartozó áruk előállítására használt konkrét technológia;

| 42. | „adatsor”: a létesítmény szintjén vagy a termelési folyamat szintjén – az adott körülményektől függően – az alábbi adatok bármelyike:






  a) | egy termelési folyamat során felhasznált vagy előállított tüzelőanyag vagy anyag mennyiségére vonatkozó adatok, amelyek a számításon alapuló nyomonkövetési módszerek szempontjából fontosak, terajoule-ban, a tömeg tonnájában vagy gázok – köztük a hulladékgázok – esetében a térfogat normál köbméterben kifejezve; |
| --- | --- | --- |

42.

„adatsor”: a létesítmény szintjén vagy a termelési folyamat szintjén – az adott körülményektől függően – az alábbi adatok bármelyike:

a)

egy termelési folyamat során felhasznált vagy előállított tüzelőanyag vagy anyag mennyiségére vonatkozó adatok, amelyek a számításon alapuló nyomonkövetési módszerek szempontjából fontosak, terajoule-ban, a tömeg tonnájában vagy gázok – köztük a hulladékgázok – esetében a térfogat normál köbméterben kifejezve;

| b) | egy számítási tényező; |
| --- | --- |

b)

egy számítási tényező;

| c) | a mérhető hő nettó mennyisége, és az e mennyiség meghatározásához szükséges releváns paraméterek, nevezetesen:






  — | a hővezető közeg tömegárama, és |
| --- | --- | --- |

c)

a mérhető hő nettó mennyisége, és az e mennyiség meghatározásához szükséges releváns paraméterek, nevezetesen:

—

a hővezető közeg tömegárama, és

| — | a továbbított és visszakapott hővezető közeg entalpiája, összetétel, hőmérséklet, nyomás és telítettség szerint; |
| --- | --- |

—

a továbbított és visszakapott hővezető közeg entalpiája, összetétel, hőmérséklet, nyomás és telítettség szerint;

| d) | a nem mérhető hő mennyisége, a hő előállítására felhasznált, megfelelő tüzelőanyag-mennyiségek szerint, illetve a tüzelőanyag-keverék fűtőértéke szerint; |
| --- | --- |

d)

a nem mérhető hő mennyisége, a hő előállítására felhasznált, megfelelő tüzelőanyag-mennyiségek szerint, illetve a tüzelőanyag-keverék fűtőértéke szerint;

| e) | a villamosenergia-mennyiségek; |
| --- | --- |

e)

a villamosenergia-mennyiségek;

| f) | a létesítmények között átruházott CO2-mennyiségek; |
| --- | --- |

f)

a létesítmények között átruházott CO2-mennyiségek;

| g) | a létesítményen kívülről átvett prekurzorok mennyisége és azok vonatkozó paraméterei, mint például a származási ország, a felhasznált termelési útvonal, a fajlagos közvetlen és közvetett kibocsátások, a fizetendő szén-dioxid-ár; |
| --- | --- |

g)

a létesítményen kívülről átvett prekurzorok mennyisége és azok vonatkozó paraméterei, mint például a származási ország, a felhasznált termelési útvonal, a fajlagos közvetlen és közvetett kibocsátások, a fizetendő szén-dioxid-ár;

| h) | a fizetendő szén-dioxid-ár szempontjából releváns paraméterek; |
| --- | --- |

h)

a fizetendő szén-dioxid-ár szempontjából releváns paraméterek;

| 43. | „minimumkövetelmények”: az adatok meghatározására engedélyezett minimális erőfeszítéseket alkalmazó nyomonkövetési módszerek annak érdekében, hogy az (EU) 2023/956 rendelet alkalmazásában elfogadható kibocsátási adatok álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

43.

„minimumkövetelmények”: az adatok meghatározására engedélyezett minimális erőfeszítéseket alkalmazó nyomonkövetési módszerek annak érdekében, hogy az (EU) 2023/956 rendelet alkalmazásában elfogadható kibocsátási adatok álljanak rendelkezésre;

| 44. | „javításra vonatkozó javaslatok”: olyan nyomonkövetési módszerek, amelyek bizonyítottan biztosítják, hogy az adatok pontosabbak vagy kevésbé hibásak legyenek, mint pusztán a minimumkövetelmények alkalmazásával, és amelyek önkéntes alapon választhatók; |
| --- | --- |

44.

„javításra vonatkozó javaslatok”: olyan nyomonkövetési módszerek, amelyek bizonyítottan biztosítják, hogy az adatok pontosabbak vagy kevésbé hibásak legyenek, mint pusztán a minimumkövetelmények alkalmazásával, és amelyek önkéntes alapon választhatók;

| 45. | „valótlanság”: kihagyás, tévesen közölt információ vagy hiba az üzemeltető jelentésében foglalt adatokban, nem ideértve a mérések és laboratóriumi elemzések során megengedett bizonytalanságot; |
| --- | --- |

45.

„valótlanság”: kihagyás, tévesen közölt információ vagy hiba az üzemeltető jelentésében foglalt adatokban, nem ideértve a mérések és laboratóriumi elemzések során megengedett bizonytalanságot;

| 46. | „lényeges valótlanság”: olyan valótlanság, amely a hitelesítő véleménye szerint önmagában vagy más valótlanságokkal együttesen meghaladja a lényegességi szintet, vagy befolyásolhatja az üzemeltető jelentésének illetékes hatóság általi kezelését; |
| --- | --- |

46.

„lényeges valótlanság”: olyan valótlanság, amely a hitelesítő véleménye szerint önmagában vagy más valótlanságokkal együttesen meghaladja a lényegességi szintet, vagy befolyásolhatja az üzemeltető jelentésének illetékes hatóság általi kezelését;

| 47. | „elvárható bizonyosság”: nagy fokú, de nem teljes bizonyosság – amely kifejezetten szerepel a hitelesítő szakvéleményben – a tekintetben, hogy az üzemeltető hitelesítés tárgyát képező jelentése nem tartalmaz lényeges valótlanságot; |
| --- | --- |

47.

„elvárható bizonyosság”: nagy fokú, de nem teljes bizonyosság – amely kifejezetten szerepel a hitelesítő szakvéleményben – a tekintetben, hogy az üzemeltető hitelesítés tárgyát képező jelentése nem tartalmaz lényeges valótlanságot;

| 48. | „választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer”: olyan nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerek, amelyek esetében a létesítményt szén-dioxid-árazási rendszer céljából hozták létre, vagy a kötelező kibocsátás-ellenőrzési rendszerek, vagy a létesítményben alkalmazott kibocsátás-ellenőrzési rendszerek, amelyek magukban foglalhatják az akkreditált hitelesítő általi hitelesítést e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

48.

„választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer”: olyan nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerek, amelyek esetében a létesítményt szén-dioxid-árazási rendszer céljából hozták létre, vagy a kötelező kibocsátás-ellenőrzési rendszerek, vagy a létesítményben alkalmazott kibocsátás-ellenőrzési rendszerek, amelyek magukban foglalhatják az akkreditált hitelesítő általi hitelesítést e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

2.   A KN-KÓDOK HOZZÁRENDELÉSE AZ ÖSSZESÍTETT ÁRUKATEGÓRIÁKHOZ

E melléklet 1. táblázata az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt egyes KN-kódok tekintetében meghatározza az összesített árukategóriákat. Ezeket a kategóriákat az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruknak megfelelő beágyazott kibocsátások meghatározására szolgáló termelési folyamatok rendszerhatárainak meghatározása céljából használják.

1. táblázat

A KN-kódok hozzárendelése az összesített árukategóriákhoz

| CN-szám | Összesített árukategória | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- | --- |
| Cement | | |
| 2507 00 80 – Más kaolinos agyag | Kalcinált agyag | Szén-dioxid |
| 2523 10 00 – Cementklinker | Cementklinker | Szén-dioxid |
| 2523 21 00 – Fehér portlandcement, mesterségesen festve is
  2523 29 00 – Egyéb portlandcement
  2523 90 00 – Más hidraulikus cement | Cement | Szén-dioxid |
| 2523 30 00 – Bauxitcement | Bauxitcement | Szén-dioxid |
| Villamos energia | | |
| 2716 00 00 – Elektromos energia | Villamos energia | Szén-dioxid |
| Trágyázószer | | |
| 2808 00 00 – Salétromsav, nitrálósavak | Salétromsav | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 3102 10 – Karbamid, vizes oldatban is | Karbamid | Szén-dioxid |
| 2814 – Ammónia, vízmentes vagy vizes oldatban | Ammónia | Szén-dioxid |
| 2834 21 00 – Kálium-nitrát
  3102 – Ásványi vagy vegyi nitrogén trágyázószer
  kivéve 3102 10 (karbamid)
  3105 – A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; egyéb műtrágyák






  — | Kivéve: 3105 60 00 – Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a két trágyázó elemet, a foszfort és a káliumot |

CN-szám

Összesített árukategória

Üvegházhatású gáz

Cement

2507 00 80 – Más kaolinos agyag

Kalcinált agyag

Szén-dioxid

2523 10 00 – Cementklinker

Cementklinker

Szén-dioxid

2523 21 00 – Fehér portlandcement, mesterségesen festve is

2523 29 00 – Egyéb portlandcement

2523 90 00 – Más hidraulikus cement

Cement

Szén-dioxid

2523 30 00 – Bauxitcement

Bauxitcement

Szén-dioxid

Villamos energia

2716 00 00 – Elektromos energia

Villamos energia

Szén-dioxid

Trágyázószer

2808 00 00 – Salétromsav, nitrálósavak

Salétromsav

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

3102 10 – Karbamid, vizes oldatban is

Karbamid

Szén-dioxid

2814 – Ammónia, vízmentes vagy vizes oldatban

Ammónia

Szén-dioxid

2834 21 00 – Kálium-nitrát

3102 – Ásványi vagy vegyi nitrogén trágyázószer

kivéve 3102 10 (karbamid)

3105 – A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; egyéb műtrágyák

—

Kivéve: 3105 60 00 – Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a két trágyázó elemet, a foszfort és a káliumot

Vegyes műtrágyák

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

Vas és acél

2601 12 00 – Agglomerált vasérc és dúsított érc, a pörkölt vaspirit kivételével

Szinterezett érc

Szén-dioxid

7201 – Nyersvas és tükörvas, buga, tuskó, tömb vagy más hasonló elsődleges forma

A 7205 (szemcse és por nyersvasból, tükörvasból, vasból vagy acélból) vtsz. alá tartozó egyes termékek ide tartozhatnak

Nyersvas

Szén-dioxid

7202 1 – Ferromangán

FeMn

Szén-dioxid

7202 4 – Ferrokróm

FeCr

Szén-dioxid

7202 6 – Ferronikkel

FENI

Szén-dioxid

7203 – Vasércből közvetlen fémkiválasztással nyert termék és más szivacsos vas

DRI

Szén-dioxid

7206 – Vas és ötvözetlen acél ingot vagy más elsődleges formában (a 7203 vtsz. alá tartozó vas kivételével)

7207 – Félkész termék vasból vagy nem ötvözött acélból

7218 – Rozsdamentes acél, ingot vagy más elsődleges formában; félkész termék rozsdamentes acélból

7224 – Más ötvözött acél ingot vagy más elsődleges formában; félkész termék más ötvözött acélból

Nyersacél

Szén-dioxid

7205 – Szemcse és por nyersvasból, tükörvasból, vasból vagy acélból (ha nem tartozik a nyersvas kategóriába)

7208 – Síkhengerelt, legalább 600  mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül

7209 – Síkhengerelt, legalább 600  mm szélességű termék vasból vagy nem ötvözött acélból, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonat nélkül

7210 – Síkhengerelt, 600  mm vagy azt meghaladó szélességű termék vasból vagy nem ötvözött acélból, plattírozva, lemezelve vagy bevonva

7211 – Síkhengerelt, kevesebb mint 600  mm szélességű termék vasból vagy nem ötvözött acélból, plattírozás, lemezelés vagy bevonat nélkül

7212 – Síkhengerelt, kevesebb mint 600  mm szélességű termék vasból vagy nem ötvözött acélból, plattírozva, lemezelve vagy bevonva

7213 – Melegen hengerelt rúd vasból vagy nem ötvözött acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben

7214 – Más rúd vasból vagy ötvözetlen acélból, kovácsolva, melegen hengerelve, melegen húzva vagy -extrudálva, hengerlés után csavarva is, de tovább nem megmunkálva

7215 – Más rúd vasból vagy ötvözetlen acélból

7216 – Szögvas, idomvas és szelvény vasból és ötvözetlen acélból

7217 – Huzal vasból vagy nem ötvözött acélból

7219 – Síkhengerelt, legalább 600  mm szélességű termék rozsdamentes acélból

7220 – Síkhengerelt, kevesebb mint 600  mm szélességű termék rozsdamentes acélból

7221 – Melegen hengerelt rúd rozsdamentes acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben

7222 – Más rúd, rozsdamentes acélból; szögvas, idomvas és szelvény rozsdamentes acélból

7223 – Huzal rozsdamentes acélból

7225 – Síkhengerelt, legalább 600  mm szélességű termék, más ötvözött acélból

7226 – Síkhengerelt, kevesebb mint 600  mm szélességű termék, más ötvözött acélból

7227 – Melegen hengerelt rúd, más ötvözött acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben

7228 – Más rúd más ötvözött acélból; szögvas, idomvas és szelvény más ötvözött acélból; üreges fúrórúdvas és -rúdacél ötvözött vagy nem ötvözött acélból

7229 – Huzal más ötvözött acélból

7301 – Szádpalló vasból vagy acélból, fúrva, lyukasztva vagy elemekből összeszerelve is; hegesztett szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy acélból

7302 – Vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag vasból vagy acélból, úgymint: sín, terelősín és fogazott sín, váltósín, sínkeresztezés, váltóállító rúd és más keresztezési darab, sínaljzat (talpfa), csatlakozólemez, sínsaru, befogópofa, alátétlemez, sínkapocs, nyomtávlemez, kengyel, továbbá más, a vasúti sín összeszereléséhez vagy rögzítéséhez szükséges speciális anyag

7303 – Cső és üreges profil öntöttvasból

7304 – Varrat nélküli cső és üreges profil vasból (az öntöttvas cső kivételével) vagy acélból

7305 – Más cső vasból vagy acélból (pl. hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva), kör alakú keresztmetszettel, ha a külső átmérője meghaladja a 406,4  mm-t

7306 – Más cső és üreges profil vasból vagy acélból (pl. nyitva vagy hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva)

7307 – Csőszerelvény vasból vagy acélból (pl. csatlakozó, karmantyú, könyökdarab, csőtoldat)

7308 – Szerkezet (a 9406 vtsz. alá tartozó előre gyártott épületek kivételével) és részei (pl. híd és hídrész, zsilipkapu, torony, rácsszerkezetű oszlop, tető, tetőszerkezet, ajtó és ablak és ezek kerete, valamint ajtóküszöb, zsaluzat, korlát, pillér és oszlop) vasból vagy acélból; szerkezetben való felhasználásra előkészített lemez, rúd, szögvas, idomvas, szelvény, cső és hasonló termék vasból vagy acélból

7309 – Tartály, ciszterna, tárolókád és hasonló tárolóedény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, több mint 300  l űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül

7310 – Tartály, hordó, dob, konzervdoboz, doboz és hasonló edény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, legfeljebb 300  l űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül

7311 – Tartály vasból vagy acélból, sűrített vagy folyékony gáz tárolására

7318 – Csavar, fejescsavar, csavaranya, állványcsavar, csavaros kampó, szegecs, sasszeg, hasított szárú szög, csavaralátét (rugós alátét is) és hasonló áru, mindezek vasból vagy acélból

7326 – Más árucikk vasból vagy acélból

Vas- és acéltermékek

Szén-dioxid

Alumínium

7601 – Megmunkálatlan alumínium

Megmunkálatlan alumínium

Szén-dioxid és perfluor-szénhidrogének

7603 – Alumíniumpor és -pehely

7604 – Alumíniumrúd és -profil

7605 – Alumíniumhuzal

7606 – Alumíniumlap, -lemez és -szalag, ha vastagsága meghaladja a 0,2  mm-t

7607 – Alumíniumfólia (papír, karton, műanyag vagy hasonló alátéten vagy nyomtatva is), ha vastagsága (az alátétet nem számítva) legfeljebb 0,2  mm

7608 – Alumíniumcső

7609 00 00 – Alumínium csőszerelvény (pl. csatlakozókarmantyú, könyökdarab, csőtoldat)

7610 – Alumíniumszerkezet (a 9406 vtsz. alá tartozó előre gyártott épület kivételével) és részei (pl. híd és hídrész, torony, rácsszerkezetű oszlop, tető, tetőszerkezet, ajtó és ablak és ezek kerete, valamint ajtóküszöb, korlát, pillér és oszlop); szerkezetben való felhasználásra előkészített lemez, rúd, profil, cső és hasonló termék alumíniumból

7611 00 00 – Alumíniumtartály, -ciszterna, tárolókád és hasonló tárolóedény bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, több mint 300  liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, de mechanikai vagy hőtechnikai berendezések nélkül

7612 – Alumíniumhordó, -dob, -kanna, -doboz és hasonló edény (a merev vagy összenyomható cső alakú tartály is) bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, legfeljebb 300  liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezések nélkül

7613 00 00 – Alumíniumtartály sűrített vagy folyékony gáz tárolására

7614 – Sodort huzal, kábel, fonott szalag és hasonló alumíniumból, az elektromos szigetelésű kivételével

7616 – Más árucikk alumíniumból

Alumíniumtermékek

Szén-dioxid és perfluor-szénhidrogének

Vegyi anyagok

2804 10 000 – Hidrogén

Hidrogén

Szén-dioxid

3.   TERMELÉSI ÚTVONALAK, RENDSZERHATÁROK ÉS RELEVÁNS PREKURZOROK

3.1.   Ágazatközi szabályok

Az áruknak az 50. és 51. egyenletben (a III. melléklet F.1. szakasza) nevezőként használt tevékenységi szintjének (termelt mennyiség) meghatározására a III. melléklet F.2. szakaszában foglalt nyomonkövetési szabályokat kell alkalmazni.

Amennyiben ugyanabban a létesítményben több termelési útvonalat használnak az ugyanazon KN-kód alá tartozó áruk előállítására, és amennyiben e termelési útvonalakat külön termelési folyamatokhoz rendelik, ezen áruk beágyazott kibocsátását minden egyes termelési útvonalra külön-külön kell kiszámítani.

A közvetlen kibocsátások nyomon követése céljából a termelési folyamathoz kapcsolódó valamennyi kibocsátó forrást és forrásanyagot nyomon kell követni, figyelembe véve adott esetben az e melléklet 3.2–3.19. szakaszában meghatározott egyedi követelményeket és a III. mellékletben meghatározott szabályokat.

Szén-dioxid-leválasztás alkalmazása esetén a III. melléklet B.8.2. szakaszában foglalt szabályokat kell alkalmazni.

A közvetett kibocsátások nyomon követése céljából meg kell határozni az egyes termelési folyamatok teljes villamosenergia-fogyasztását az e melléklet 3.2–3.19. pontjával összhangban meghatározott rendszerhatárokon belül és adott esetben a III. melléklet A.4. szakaszával összhangban. A villamos energia kibocsátási tényezőjét a III. melléklet D.2. szakasza szerint kell meghatározni.

Amennyiben releváns prekurzorokat adnak meg, azok a megfelelő összesített árukategóriákra vonatkoznak.

3.2.   Kalcinált agyag

3.2.1.   Különös rendelkezések

A 2507 00 80 KN-kód alá tartozó, nem kalcinált agyaghoz nulla beágyazott kibocsátást rendelnek. Ezeket bele kell foglalni a CBAM-jelentésbe, de az agyag termelőjétől nem szükséges további információ. A következő rendelkezések csak az e KN-kód alá tartozó és kalcinált agyagra vonatkoznak.

3.2.2.   Termelési útvonal

A kalcinált agyag esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a termelési folyamatokhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi folyamat, mint például a nyersanyag-előkészítés, a keverés, a szárítás és a kalcinálás, valamint a füstgáztisztítás, |
| --- | --- |

—

a termelési folyamatokhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi folyamat, mint például a nyersanyag-előkészítés, a keverés, a szárítás és a kalcinálás, valamint a füstgáztisztítás,

| — | a tüzelőanyagok és adott esetben a nyersanyagok elégetéséből származó CO2-kibocsátás. |
| --- | --- |

—

a tüzelőanyagok és adott esetben a nyersanyagok elégetéséből származó CO2-kibocsátás.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

3.3.   Cementklinker

3.3.1.   Különös rendelkezések

A szürke és a fehér cementklinker között nem lehet megkülönböztetést tenni.

3.3.2.   Termelési útvonal

A cementklinker esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | A nyersanyagokban található mész és más karbonátok kalcinálása, forgókemencék hagyományos fosszilis tüzelőanyagai, forgókemencék alternatív fosszilis alapú tüzelőanyagai és nyersanyagai, kemence biomassza-tüzelőanyagai (például hulladékból előállított tüzelőanyagok), nem forgókemencében használt tüzelőanyagok, mészkő és pala nem karbonátos széntartalma, vagy alternatív nyersanyagok, például a forgókemencében a nyerslisztben használt pernye és füstgázmosáshoz használt nyersanyagok. |
| --- | --- |

—

A nyersanyagokban található mész és más karbonátok kalcinálása, forgókemencék hagyományos fosszilis tüzelőanyagai, forgókemencék alternatív fosszilis alapú tüzelőanyagai és nyersanyagai, kemence biomassza-tüzelőanyagai (például hulladékból előállított tüzelőanyagok), nem forgókemencében használt tüzelőanyagok, mészkő és pala nem karbonátos széntartalma, vagy alternatív nyersanyagok, például a forgókemencében a nyerslisztben használt pernye és füstgázmosáshoz használt nyersanyagok.

| — | A III. melléklet B.9.2. szakaszának kiegészítő rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

A III. melléklet B.9.2. szakaszának kiegészítő rendelkezéseit kell alkalmazni.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

3.4.   Cement

3.4.1.   Különös rendelkezések

Nincsenek.

3.4.2.   Termelési útvonal

A cement esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a tüzelőanyag elégetéséből származó összes CO2-kibocsátás, amennyiben az anyagok szárítása szempontjából releváns. |
| --- | --- |

—

a tüzelőanyag elégetéséből származó összes CO2-kibocsátás, amennyiben az anyagok szárítása szempontjából releváns.

Releváns prekurzorok:

| — | cementklinker, |
| --- | --- |

—

cementklinker,

| — | kalcinált agyag, amennyiben használják a folyamat során. |
| --- | --- |

—

kalcinált agyag, amennyiben használják a folyamat során.

3.5.   Bauxitcement

3.5.1.   Különös rendelkezések

Nincsenek.

3.5.2.   Termelési útvonal

A bauxitcement esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi, a tüzelőanyag égetéséből származó CO2-kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi, a tüzelőanyag égetéséből származó CO2-kibocsátás,

| — | adott esetben a nyersanyagokban lévő karbonátokból származó technológiai kibocsátások és füstgáztisztítás. |
| --- | --- |

—

adott esetben a nyersanyagokban lévő karbonátokból származó technológiai kibocsátások és füstgáztisztítás.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

3.6.   Hidrogén

3.6.1.   Különös rendelkezések

Csak a tiszta hidrogén vagy az ammóniagyártásban felhasználható nitrogénnel alkotott hidrogén keverékeinek termelését kell figyelembe venni. Nem tartoznak ide a szintézisgáz vagy hidrogén finomítókban vagy szerves vegyipari létesítményekben történő előállítása, amennyiben a hidrogént kizárólag ezekben az üzemekben használják fel, és nem használják fel az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk termelésére.

3.6.2.   Termelési útvonal

3.6.2.1.   Gőzreformálás és részleges oxidáció

E termelési útvonalak esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a hidrogénfejlesztéshez és a füstgáztisztításhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi folyamat, |
| --- | --- |

—

a hidrogénfejlesztéshez és a füstgáztisztításhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi folyamat,

| — | a hidrogénfejlesztési folyamatban felhasznált valamennyi tüzelőanyag, energetikai vagy nem energetikai felhasználásuktól függetlenül, valamint az egyéb égetési folyamatokban, például forró víz vagy gőz előállítása céljából felhasznált üzemanyagok. |
| --- | --- |

—

a hidrogénfejlesztési folyamatban felhasznált valamennyi tüzelőanyag, energetikai vagy nem energetikai felhasználásuktól függetlenül, valamint az egyéb égetési folyamatokban, például forró víz vagy gőz előállítása céljából felhasznált üzemanyagok.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

3.6.2.2.   Vízelektrolízis

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában, adott esetben:

| — | a hidrogénfejlesztési folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó tüzelőanyag-felhasználásból és füstgáztisztításból származó valamennyi kibocsátás. |
| --- | --- |

—

a hidrogénfejlesztési folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó tüzelőanyag-felhasználásból és füstgáztisztításból származó valamennyi kibocsátás.

Közvetett kibocsátások: Amennyiben az előállított hidrogén tanúsítottan megfelel az (EU) 2023/1184 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (1), a villamos energiára nulla kibocsátási tényező használható. Minden más esetben a közvetett beágyazott kibocsátásokra vonatkozó szabályokat (a III. melléklet D. szakasza) kell alkalmazni.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

A kibocsátások termékekhez való hozzárendelése: Amennyiben a koprodukcióban termelt oxigént visszajuttatják a légkörbe, a termelési folyamatból származó összes kibocsátást a hidrogénhez kell rendelni. Amennyiben a melléktermékként termelt oxigént a létesítményben más termelési folyamatokban használják vagy értékesítik, és amennyiben a közvetlen vagy közvetett kibocsátás nem egyenlő nullával, a termelési folyamatból származó kibocsátásokat moláris arányok alapján kell hozzárendelni a hidrogénhez az alábbi egyenlet segítségével:

Formula
  (1. egyenlet)

ahol:

| | a jelentéstételi időszakban termelt hidrogénhez hozzárendelt közvetlen vagy közvetett kibocsátások, tonna CO2-ban kifejezve, |
| --- | --- |
| Em

  total | a teljes termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentési időszakban, tonna CO2-ban kifejezve, |
| | a jelentéstételi időszak alatt a létesítményben értékesített vagy felhasznált oxigén tömege tonnában kifejezve, |
| | a jelentéstételi időszakban termelt oxigén tömege tonnában kifejezve, |
| | a jelentéstételi időszakban termelt hidrogén tömege tonnában kifejezve, |
| az O2 m | oláris tömege (31,998 kg/kmol), és |
| a H2 m | oláris tömege (2,016 kg/kmol). |

Formula

a jelentéstételi időszakban termelt hidrogénhez hozzárendelt közvetlen vagy közvetett kibocsátások, tonna CO2-ban kifejezve,

Em

  total

a teljes termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentési időszakban, tonna CO2-ban kifejezve,

Formula

a jelentéstételi időszak alatt a létesítményben értékesített vagy felhasznált oxigén tömege tonnában kifejezve,

Formula

a jelentéstételi időszakban termelt oxigén tömege tonnában kifejezve,

Formula

a jelentéstételi időszakban termelt hidrogén tömege tonnában kifejezve,

Formula

oláris tömege (31,998 kg/kmol), és

Formula

oláris tömege (2,016 kg/kmol).

3.6.2.3.   Klóralkáli elektrolízis és klorátok termelése

E termelési útvonalak esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában, adott esetben:

| — | a hidrogénfejlesztési folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó tüzelőanyag-felhasználásból és füstgáztisztításból származó valamennyi kibocsátás. |
| --- | --- |

—

a hidrogénfejlesztési folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó tüzelőanyag-felhasználásból és füstgáztisztításból származó valamennyi kibocsátás.

Közvetett kibocsátások: Amennyiben az előállított hidrogén tanúsítottan megfelel az (EU) 2023/1184 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (1), a villamos energiára nulla kibocsátási tényező használható. Minden más esetben a közvetett beágyazott kibocsátásokra vonatkozó szabályokat (a III. melléklet D. szakasza) kell alkalmazni.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

A kibocsátások termékekhez való hozzárendelése: Mivel a hidrogén ebben a termelési folyamatban mellékterméknek minősül, a teljes folyamatnak csak egy moláris hányadát lehet hozzárendelni a létesítményben értékesített vagy prekurzorként felhasznált hidrogénhányadhoz. Feltéve, hogy a közvetlen vagy közvetett kibocsátás nem egyenlő nullával, a termelési folyamat kibocsátásait a felhasznált vagy értékesített hidrogénhez kell hozzárendelni az alábbi egyenletek segítségével:

Klóralkáli elektrolízis:

Formula
  (2. egyenlet)

Nátrium-klorát előállítása:

Formula
  (3. egyenlet)

ahol:

| | a jelentéstételi időszakban értékesített vagy prekurzorként felhasznált hidrogénhez hozzárendelt közvetlen vagy közvetett kibocsátások, tonna CO2-ban kifejezve, |
| --- | --- |
| Em

  total | a termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentési időszakban, tonna CO2-ban kifejezve, |
| | a jelentéstételi időszak alatt a létesítményben értékesített vagy prekurzorként felhasznált hidrogén tömege tonnában kifejezve, |
| | a jelentéstételi időszakban termelt hidrogén tömege tonnában kifejezve, |
| | a jelentéstételi időszakban termelt klór tömege tonnában kifejezve, |
| m

  NaOH,prod | a jelentéstételi időszakban termelt nátrium-hidroxid (nátronlúg) tömege tonnában kifejezve, 100 %-os NaOH-ként számítva, |
| | a jelentéstételi időszakban termelt nátrium-klorát tömege tonnában kifejezve, 100 %-os NaClO3-ként számítva, |
| a H2 m | oláris tömege (2,016 kg/kmol), |
| a Cl2 m | oláris tömege (70,902 kg/kmol), |
| M

  NaOH | a NaOH moláris tömege (39,997 kg/kmol), és |
| a NaClO3 | moláris tömege (106,438 kg/kmol). |

Formula

a jelentéstételi időszakban értékesített vagy prekurzorként felhasznált hidrogénhez hozzárendelt közvetlen vagy közvetett kibocsátások, tonna CO2-ban kifejezve,

Em

  total

a termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentési időszakban, tonna CO2-ban kifejezve,

Formula

a jelentéstételi időszak alatt a létesítményben értékesített vagy prekurzorként felhasznált hidrogén tömege tonnában kifejezve,

Formula

a jelentéstételi időszakban termelt hidrogén tömege tonnában kifejezve,

Formula

a jelentéstételi időszakban termelt klór tömege tonnában kifejezve,

m

  NaOH,prod

a jelentéstételi időszakban termelt nátrium-hidroxid (nátronlúg) tömege tonnában kifejezve, 100 %-os NaOH-ként számítva,

Formula

a jelentéstételi időszakban termelt nátrium-klorát tömege tonnában kifejezve, 100 %-os NaClO3-ként számítva,

Formula

oláris tömege (2,016 kg/kmol),

Formula

oláris tömege (70,902 kg/kmol),

M

  NaOH

a NaOH moláris tömege (39,997 kg/kmol), és

Formula

moláris tömege (106,438 kg/kmol).

3.7.   Ammónia

3.7.1.   Különös rendelkezések

Mind a víz-, mind a vízmentes ammóniát együttesen 100 %-os ammóniaként kell jelenteni.

Amennyiben az ammónia termeléséből származó CO2-t karbamid vagy más vegyi anyagok előállításához alapanyagként használják fel, a III. melléklet B.8.2. szakaszának b) pontját kell alkalmazni. Amennyiben az említett szakasz szerint megengedett a CO2 levonása, és az negatív fajlagos beágyazott közvetlen ammóniakibocsátáshoz vezetne, az ammónia fajlagos beágyazott közvetlen kibocsátása nulla.

3.7.2.   Termelési útvonal

3.7.2.1.   Haber–Bosch-eljárás földgáz vagy biogáz gőzreformálásával

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | Az ammóniatermeléshez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyag, valamint a füstgáztisztítására használt anyagok. |
| --- | --- |

—

Az ammóniatermeléshez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyag, valamint a füstgáztisztítására használt anyagok.

| — | minden tüzelőanyagot nyomon kell követni, függetlenül attól, hogy energetikai- vagy nem energetikai ráfordítási célra használják-e fel, |
| --- | --- |

—

minden tüzelőanyagot nyomon kell követni, függetlenül attól, hogy energetikai- vagy nem energetikai ráfordítási célra használják-e fel,

| — | biogáz alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni, |
| --- | --- |

—

biogáz alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni,

| — | amennyiben a folyamathoz más termelési útvonalakról származó hidrogént adnak hozzá, azt saját beágyazott kibocsátással rendelkező prekurzorként kell kezelni. |
| --- | --- |

—

amennyiben a folyamathoz más termelési útvonalakról származó hidrogént adnak hozzá, azt saját beágyazott kibocsátással rendelkező prekurzorként kell kezelni.

Releváns prekurzorok: külön termelt hidrogén, amennyiben használják a folyamat során.

3.7.2.2.   Haber–Bosch-eljárás szén vagy más tüzelőanyagok gázosításával

Ez az útvonal akkor alkalmazandó, ha a hidrogént szén, nehéz finomítói tüzelőanyagok vagy más fosszilis alapanyagok gázosításával állítják elő. A bemeneti anyagok tartalmazhatnak biomasszát, amelyhez a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell figyelembe venni.

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | Az ammóniatermeléshez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyag, valamint a füstgáztisztítására használt anyagok. |
| --- | --- |

—

Az ammóniatermeléshez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyag, valamint a füstgáztisztítására használt anyagok.

| — | Minden egyes tüzelőanyag-ráfordítást egyetlen tüzelőanyag-forrásként kell nyomon követni, függetlenül attól, hogy energetikai vagy nem energetikai ráfordításként használják-e fel. |
| --- | --- |

—

Minden egyes tüzelőanyag-ráfordítást egyetlen tüzelőanyag-forrásként kell nyomon követni, függetlenül attól, hogy energetikai vagy nem energetikai ráfordításként használják-e fel.

| — | Amennyiben a folyamathoz más termelési útvonalakról származó hidrogént adnak hozzá, azt saját beágyazott kibocsátással rendelkező prekurzorként kell kezelni. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a folyamathoz más termelési útvonalakról származó hidrogént adnak hozzá, azt saját beágyazott kibocsátással rendelkező prekurzorként kell kezelni.

Releváns prekurzorok: külön termelt hidrogén, amennyiben használják a folyamat során.

3.8.   Salétromsav

3.8.1.   Különös rendelkezések

Nyomon kell követni a termelt salétromsav mennyiségét, és 100 %-os salétromsavként kell jelenteni.

3.8.2.   Termelési útvonal

A salétromsav esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a salétromsav termeléshez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyagból, valamint a füstgáztisztításra használt anyagokból származó CO2, |
| --- | --- |

—

a salétromsav termeléshez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyagból, valamint a füstgáztisztításra használt anyagokból származó CO2,

| — | a termelési folyamatból N2O-t kibocsátó valamennyi forrásból származó N2O-kibocsátás, beleértve a csökkentett és csökkentés nélküli kibocsátásokat is. A tüzelőanyagok égetéséből származó bármely N2O-kibocsátást ki kell zárni a nyomon követésből. |
| --- | --- |

—

a termelési folyamatból N2O-t kibocsátó valamennyi forrásból származó N2O-kibocsátás, beleértve a csökkentett és csökkentés nélküli kibocsátásokat is. A tüzelőanyagok égetéséből származó bármely N2O-kibocsátást ki kell zárni a nyomon követésből.

Releváns prekurzorok: ammónia (100 %-os ammóniaként).

3.9.   Karbamid

3.9.1.   Különös rendelkezések

Amennyiben a karbamid előállítása során felhasznált CO2 ammóniatermelésből származik, azt a karbamid prekurzoraként az ammónia beágyazott kibocsátásából való levonásként kell elszámolni, ha e melléklet 3.7. szakaszának rendelkezései lehetővé teszik ezt a levonást. Amennyiben azonban a fosszilis eredetű közvetlen CO2-kibocsátás nélkül előállított ammóniát prekurzorként használják, a felhasznált CO2 levonható a CO2-t előállító létesítmény közvetlen kibocsátásából, feltéve, hogy a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (3b) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus meghatározása szerint a karbamid-előállítás olyan eset, amikor a CO2 kémiailag tartósan kötött, hogy így rendes használat mellett – beleértve a termék életciklusának végét követően végzett szokásos tevékenységeket – nem juthat be a légkörbe. Amennyiben az ilyen levonás a karbamid negatív fajlagos közvetlen beágyazott kibocsátásához vezetne, a karbamid fajlagos közvetlen beágyazott kibocsátása nulla.

3.9.2.   Termelési útvonal

A karbamid esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a karbamid termeléséhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyagból, valamint a füstgáztisztításra használt anyagokból származó CO2. |
| --- | --- |

—

a karbamid termeléséhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyagból, valamint a füstgáztisztításra használt anyagokból származó CO2.

| — | Amennyiben egy másik létesítményből technológiai alapanyagként CO2-t vettek át, a karbamidba nem kötött, átvett CO2-t kibocsátásnak kell tekinteni, ha azt egy választható nyomonkövetési, jelentési és hitelesítési rendszer keretében még nem vették figyelembe annak a létesítménynek a kibocsátásaként, ahol a CO2-t előállították. |
| --- | --- |

—

Amennyiben egy másik létesítményből technológiai alapanyagként CO2-t vettek át, a karbamidba nem kötött, átvett CO2-t kibocsátásnak kell tekinteni, ha azt egy választható nyomonkövetési, jelentési és hitelesítési rendszer keretében még nem vették figyelembe annak a létesítménynek a kibocsátásaként, ahol a CO2-t előállították.

Releváns prekurzorok: ammónia (100 %-os ammóniaként).

3.10.   Vegyes műtrágyák

3.10.1.   Különös rendelkezések

Ez a szakasz a nitrogéntartalmú műtrágyák valamennyi fajtájának előállítására vonatkozik, beleértve az ammónium-nitrátot, a kalcium-ammónium-nitrátot, az ammónium-szulfátot, az ammónium-foszfátokat, a karbamid-ammónium-nitrát oldatokat, valamint a nitrogén-foszfor (NP), a nitrogén-kálium (NK) és a nitrogén-foszfor-kálium (NPK) műtrágyákat. Minden művelettípust magában foglal, így például a keverést, a semlegesítést, a granulálást, a prillezést, függetlenül attól, hogy csak fizikai keverésről vagy kémiai reakciókról van-e szó.

A végtermékben található különböző nitrogénvegyületek mennyiségét az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell nyilvántartásba venni:

| — | N-tartalom ammónium formájában (NH4
  +), |
| --- | --- |

—

N-tartalom ammónium formájában (NH4
  +),

| — | N-tartalom nitrát formájában (NO3
  –), |
| --- | --- |

—

N-tartalom nitrát formájában (NO3
  –),

| — | N-tartalom karbamid formájában, |
| --- | --- |

—

N-tartalom karbamid formájában,

| — | N-tartalom más (szerves) formában. |
| --- | --- |

—

N-tartalom más (szerves) formában.

Az ebbe az összesített árukategóriába tartozó termelési folyamatok közvetlen és közvetett kibocsátását a teljes jelentéstételi időszakra meg lehet határozni, és az összes vegyes műtrágyához a végtermék tonnájára vetítve arányosan lehet hozzárendelni. A beágyazott kibocsátást minden egyes műtrágyaosztály esetében külön kell kiszámítani, figyelembe véve a felhasznált prekurzorok releváns tömegét, és az egyes prekurzorok jelentéstételi időszak alatti átlagos beágyazott kibocsátását alkalmazva.

3.10.2.   Termelési útvonal

A vegyes műtrágyák esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a műtrágyagyártáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyagból származó CO2, mint például a szárítókban és a fűtési alapanyagként használt tüzelőanyagok, valamint a füstgáztisztításra használt anyagok. |
| --- | --- |

—

a műtrágyagyártáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyagból származó CO2, mint például a szárítókban és a fűtési alapanyagként használt tüzelőanyagok, valamint a füstgáztisztításra használt anyagok.

Releváns prekurzorok:

| — | ammónia (100 %-os ammóniaként), ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

ammónia (100 %-os ammóniaként), ha a folyamat során használják,

| — | salétromsav (100 %-os salétromsavként), ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

salétromsav (100 %-os salétromsavként), ha a folyamat során használják,

| — | karbamid, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

karbamid, ha a folyamat során használják,

| — | vegyes műtrágyák (különösen ammónium- vagy nitráttartalmú sók), ha a folyamat során használják őket. |
| --- | --- |

—

vegyes műtrágyák (különösen ammónium- vagy nitráttartalmú sók), ha a folyamat során használják őket.

3.11.   Szinterezett érc

3.11.1.   Különös rendelkezések

Ez az aggregált árukategória magában foglal mindenféle vasércpellet-előállítást (pellet értékesítésére, valamint ugyanazon létesítményben történő közvetlen felhasználásra) és szintergyártást. Amennyiben a 2601 12 00 KN-kód alá tartozik, a ferrokróm (FeCr), a ferromangán (FeMn) vagy a ferronikkel (FeNi) prekurzoraként használt vasércek is ide tartozhatnak.

3.11.2.   Termelési útvonal

A szinterezett érc esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2,

| — | az összes tüzelőanyagból származó CO2, beleértve a kokszot, a füstgázokat, például a kokszolókemence-gázt, a kohógázt vagy a konvertergázt, a termelési folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyag, valamint a füstgáztisztításra használt anyagok. |
| --- | --- |

—

az összes tüzelőanyagból származó CO2, beleértve a kokszot, a füstgázokat, például a kokszolókemence-gázt, a kohógázt vagy a konvertergázt, a termelési folyamathoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tüzelőanyag, valamint a füstgáztisztításra használt anyagok.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

3.12.   FeMn (ferromangán), FeCr (ferrokróm) és FeNi (ferronikkel)

3.12.1.   Különös rendelkezések

Ez az eljárás csak a 7202 1, a 7202 4 és a 7202 6 KN-kód alatt azonosított ötvözetek előállítására terjed ki. Más, jelentős ötvözettartalmú vasanyagok, mint például a tükörvas nem tartoznak ide. Az NPI-t (nikkel-nyersvas) akkor kell figyelembe venni, ha a nikkeltartalom meghaladja a 10 %-ot.

Amennyiben a hulladékgázokat vagy más füstgázokat kibocsátáscsökkentés nélkül bocsátják ki, a véggázban lévő CO-t a CO2-kibocsátás moláris egyenértékének kell tekinteni.

3.12.2.   Termelési útvonal

A FeMn, a FeCr és a FeNi esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a tüzelőanyag-ráfordítás által okozott CO2-kibocsátás, függetlenül attól, hogy energetikai vagy nem energetikai célra használják-e fel, |
| --- | --- |

—

a tüzelőanyag-ráfordítás által okozott CO2-kibocsátás, függetlenül attól, hogy energetikai vagy nem energetikai célra használják-e fel,

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből és füstgáztisztításból származó CO2-kibocsátás, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből és füstgáztisztításból származó CO2-kibocsátás,

| — | az elektródák vagy elektróda paszták fogyasztásából származó CO2-kibocsátás, |
| --- | --- |

—

az elektródák vagy elektróda paszták fogyasztásából származó CO2-kibocsátás,

| — | a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni.

Releváns prekurzorok: szinterezett érc, ha a folyamat során használják.

3.13.   Nyersvas

3.13.1.   Különös rendelkezések

Ez az összesített árukategória magában foglalja a nagyolvasztókból származó ötvözetlen nyersvasat, valamint az ötvözetet tartalmazó nyersvasakat (pl. tükörvas), fizikai formájuktól függetlenül (pl. tuskók, granulátumok). Az NPI-t (nikkel-nyersvas) akkor kell figyelembe venni, ha a nikkeltartalom alacsonyabb, mint 10 %. Az integrált acélüzemekben a közvetlenül az oxigénátalakítóba adagolt folyékony nyersvas („forró fém”) az a termék, amely elválasztja a nyersvas termelési folyamatát a nyersacél termelési folyamatától. Amennyiben a létesítmény nem értékesít vagy nem ad át nyersvasat más létesítményeknek, nincs szükség a nyersvasgyártásból származó kibocsátások külön történő nyomon követésére. Meghatározható egy közös termelési folyamat, amely magában foglalja a nyersacélgyártást és – a III. melléklet A.4. szakaszában foglalt szabályokra is figyelemmel – a továbbfeldolgozó termelést.

3.13.2.   Termelési útvonal

3.13.2.1.   Nagyolvasztó útvonal

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | tüzelőanyagokból és redukálószerekből, például kokszból, kokszporból, szénből, fűtőolajokból, műanyaghulladékokból, földgázból, fahulladékokból, faszénből, valamint hulladékgázokból, például kokszolókemence-gázból, kohógázból vagy konvertergázból származó CO2, |
| --- | --- |

—

tüzelőanyagokból és redukálószerekből, például kokszból, kokszporból, szénből, fűtőolajokból, műanyaghulladékokból, földgázból, fahulladékokból, faszénből, valamint hulladékgázokból, például kokszolókemence-gázból, kohógázból vagy konvertergázból származó CO2,

| — | biomassza alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni, |
| --- | --- |

—

biomassza alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni,

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok,

| — | a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni.

Releváns prekurzorok:

| — | szinterezett érc, |
| --- | --- |

—

szinterezett érc,

| — | nyersvas vagy más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó közvetlen redukált vas (DRI), ha azt a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

nyersvas vagy más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó közvetlen redukált vas (DRI), ha azt a folyamat során használják,

| — | FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják,

| — | hidrogén, ha a folyamat során használják. |
| --- | --- |

—

hidrogén, ha a folyamat során használják.

3.13.2.2.   Redukciós olvasztás

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | tüzelőanyagokból és redukálószerekből, például kokszból, kokszporból, szénből, fűtőolajokból, műanyaghulladékokból, földgázból, fahulladékokból, faszénből, a folyamatból származó hulladékgázokból vagy konvertergázokból stb. származó CO2, |
| --- | --- |

—

tüzelőanyagokból és redukálószerekből, például kokszból, kokszporból, szénből, fűtőolajokból, műanyaghulladékokból, földgázból, fahulladékokból, faszénből, a folyamatból származó hulladékgázokból vagy konvertergázokból stb. származó CO2,

| — | biomassza alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni, |
| --- | --- |

—

biomassza alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni,

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok,

| — | a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni.

Releváns prekurzorok:

| — | szinterezett érc, |
| --- | --- |

—

szinterezett érc,

| — | más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersvas vagy közvetlen redukált vas, ha azt a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersvas vagy közvetlen redukált vas, ha azt a folyamat során használják,

| — | FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják,

| — | hidrogén, ha a folyamat során használják. |
| --- | --- |

—

hidrogén, ha a folyamat során használják.

3.14.   DRI (közvetlen redukált vas)

3.14.1.   Különös rendelkezések

Csak egy termelési útvonal van meghatározva, bár a különböző technológiák az ércek különböző tulajdonságait használhatják fel, amelyek pelletizálást vagy szinterezést, valamint különböző redukálószereket (földgáz, különböző fosszilis tüzelőanyagok vagy biomassza, hidrogén) tehetnek szükségessé. Ezért a szinterezett érc vagy a hidrogén prekurzorai relevánsak lehetnek. Termékként a vasszivacs, a melegen brikettált vas vagy a közvetlenül redukált vas más formái lehetnek relevánsak, beleértve a közvetlen redukált vasat, amelyet azonnal elektromos ívkemencékbe vagy más lefelé irányuló folyamatokba táplálnak.

Amennyiben a létesítmény nem értékesít vagy nem ad át közvetlen redukált vasat más létesítményeknek, nincs szükség a közvetlenredukált-vasgyártásból származó kibocsátások külön történő nyomon követésére. Meghatározható egy közös termelési folyamat, amely magában foglalja az acélgyártást és – a III. melléklet A.4. szakaszában foglalt szabályokra is figyelemmel – a továbbfeldolgozó termelést.

3.14.2.   Termelési útvonal

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | tüzelőanyagokból és redukálószerekből, például földgázból, fűtőolajokból, a folyamatból származó hulladékgázokból vagy konvertergázokból stb. származó CO2, |
| --- | --- |

—

tüzelőanyagokból és redukálószerekből, például földgázból, fűtőolajokból, a folyamatból származó hulladékgázokból vagy konvertergázokból stb. származó CO2,

| — | biogáz vagy a biomassza egyéb formáinak alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni, |
| --- | --- |

—

biogáz vagy a biomassza egyéb formáinak alkalmazása esetén a III. melléklet B.3.3. szakaszának rendelkezéseit kell alkalmazni,

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok,

| — | a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni.

Releváns prekurzorok:

| — | szinterezett érc, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

szinterezett érc, ha a folyamat során használják,

| — | hidrogén, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

hidrogén, ha a folyamat során használják,

| — | más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersvas vagy közvetlen redukált vas, ha azt a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersvas vagy közvetlen redukált vas, ha azt a folyamat során használják,

| — | FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják. |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják.

3.15.   Nyersacél

3.15.1.   Különös rendelkezések

A rendszerhatárok kiterjednek a nyersacél előállításához szükséges valamennyi tevékenységre és egységre:

| — | Ha a folyamat forró fémből (folyékony nyersvasból) indul ki, a rendszerhatároknak magukban kell foglalniuk az alapvető oxigénátalakítót, a vákuumos gázeltávolítást, a másodlagos kohászatot, az argon-oxigén dekarbonizációt/vákuumos oxigén dekarbonizációt, a folyamatos öntést vagy a tuskóöntést, adott esetben a meleghengerlést vagy a kovácsolást, valamint az összes szükséges kiegészítő tevékenységet, mint például az átadásokat, a visszahevítést és a füstgáztisztítást. |
| --- | --- |

—

Ha a folyamat forró fémből (folyékony nyersvasból) indul ki, a rendszerhatároknak magukban kell foglalniuk az alapvető oxigénátalakítót, a vákuumos gázeltávolítást, a másodlagos kohászatot, az argon-oxigén dekarbonizációt/vákuumos oxigén dekarbonizációt, a folyamatos öntést vagy a tuskóöntést, adott esetben a meleghengerlést vagy a kovácsolást, valamint az összes szükséges kiegészítő tevékenységet, mint például az átadásokat, a visszahevítést és a füstgáztisztítást.

| — | Ha a folyamat során elektromos ívkemencét használnak, a rendszerhatároknak magukban kell foglalniuk az összes vonatkozó tevékenységet és egységet, például magát az elektromos ívkemencét, a másodlagos kohászatot, a vákuumos gazeltávolítást, az argon-oxigén dekarbonizációt/vákuumos oxigén dekarbonizációt, a folyamatos öntést vagy a tuskóöntést, adott esetben a meleghengerlést vagy kovácsolást, valamint az összes szükséges kiegészítő tevékenységet, mint például az átadásokat, a nyersanyagok és berendezések hevítését, visszahevítését és a füstgáztisztítást. |
| --- | --- |

—

Ha a folyamat során elektromos ívkemencét használnak, a rendszerhatároknak magukban kell foglalniuk az összes vonatkozó tevékenységet és egységet, például magát az elektromos ívkemencét, a másodlagos kohászatot, a vákuumos gazeltávolítást, az argon-oxigén dekarbonizációt/vákuumos oxigén dekarbonizációt, a folyamatos öntést vagy a tuskóöntést, adott esetben a meleghengerlést vagy kovácsolást, valamint az összes szükséges kiegészítő tevékenységet, mint például az átadásokat, a nyersanyagok és berendezések hevítését, visszahevítését és a füstgáztisztítást.

| — | Ebbe az összesített árukategóriába csak a 7207, 7218 és 7224 KN-kód alá tartozó félkész termékek előállításához szükséges elsődleges meleghengerlés és kovácsolással történő durva alakítás tartozik. Az összes többi hengerlési és kovácsolási eljárás a „vas- vagy acéltermékek” összesített árukategóriába tartozik. |
| --- | --- |

—

Ebbe az összesített árukategóriába csak a 7207, 7218 és 7224 KN-kód alá tartozó félkész termékek előállításához szükséges elsődleges meleghengerlés és kovácsolással történő durva alakítás tartozik. Az összes többi hengerlési és kovácsolási eljárás a „vas- vagy acéltermékek” összesített árukategóriába tartozik.

3.15.2.   Termelési útvonal

3.15.2.1.   Konverteres acélgyártás

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | tüzelőanyagokból, például szénből, földgázból, fűtőolajokból, hulladékgázokból, például kohógázból, kokszolókemence-gázból vagy konvertergázból stb. származó CO2, |
| --- | --- |

—

tüzelőanyagokból, például szénből, földgázból, fűtőolajokból, hulladékgázokból, például kohógázból, kokszolókemence-gázból vagy konvertergázból stb. származó CO2,

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok,

| — | a folyamatba hulladék, ötvözetek, grafit stb. formájában bekerülő szenet és a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

a folyamatba hulladék, ötvözetek, grafit stb. formájában bekerülő szenet és a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni.

Releváns prekurzorok:

| — | nyersvas, közvetlen redukált vas, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

nyersvas, közvetlen redukált vas, ha a folyamat során használják,

| — | FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják,

| — | más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersacél, ha azt a folyamat során használják. |
| --- | --- |

—

más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersacél, ha azt a folyamat során használják.

3.15.2.2.   Elektromos ívkemence

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | tüzelőanyagokból, például szénből, földgázból, fűtőolajokból, valamint hulladékgázokból, például kohógázból, kokszolókemence-gázból vagy konvertergázból származó CO2, |
| --- | --- |

—

tüzelőanyagokból, például szénből, földgázból, fűtőolajokból, valamint hulladékgázokból, például kohógázból, kokszolókemence-gázból vagy konvertergázból származó CO2,

| — | az elektródák vagy elektróda paszták fogyasztásából származó CO2, |
| --- | --- |

—

az elektródák vagy elektróda paszták fogyasztásából származó CO2,

| — | technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok, |
| --- | --- |

—

technológiai alapanyagokból, például mészkőből, magnezitből és más karbonátokból vagy karbonátos ércekből származó CO2; a füstgáztisztításra használt anyagok,

| — | a folyamatba hulladék, ötvözetek és grafit formájában bekerülő szenet és a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

a folyamatba hulladék, ötvözetek és grafit formájában bekerülő szenet és a termékben, salakban vagy hulladékban maradó szenet a III. melléklet B.3.2. szakasza szerinti anyagmérlegen alapuló módszer alkalmazásával kell figyelembe venni.

Releváns prekurzorok:

| — | nyersvas, közvetlen redukált vas, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

nyersvas, közvetlen redukált vas, ha a folyamat során használják,

| — | FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják,

| — | más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersacél, ha azt a folyamat során használják. |
| --- | --- |

—

más létesítményekből vagy termelési folyamatokból származó nyersacél, ha azt a folyamat során használják.

3.16.   Vas- és acéltermékek

3.16.1.   Különös rendelkezések

A III. melléklet A.4. szakaszában és e melléklet 3.11–3.15. szakaszában foglalt szabályokra is figyelemmel, a vas- vagy acéltermékek termelési folyamata a következő esetekben alkalmazható:

| — | A rendszerhatárok egy folyamatként fedik le az integrált acélüzem valamennyi lépését a nyersvas vagy a közvetlen redukált vas, a nyersacél, a félkész termékek, valamint az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó acél végtermékek előállításától kezdve. |
| --- | --- |

—

A rendszerhatárok egy folyamatként fedik le az integrált acélüzem valamennyi lépését a nyersvas vagy a közvetlen redukált vas, a nyersacél, a félkész termékek, valamint az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó acél végtermékek előállításától kezdve.

| — | A rendszerhatárok az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó nyersacél, félkész termékek és acél végtermékek előállítására vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

A rendszerhatárok az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó nyersacél, félkész termékek és acél végtermékek előállítására vonatkoznak.

| — | A rendszerhatárok az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó, nyersacélból, félkész termékekből vagy a 2. szakaszban felsorolt KN-kódok alá tartozó egyéb acél végtermékekből származó olyan acél végtermékek előállítására vonatkoznak, amelyeket vagy más létesítményekből vettek át, vagy ugyanazon létesítményen belül, de külön termelési folyamat keretében állítanak elő. |
| --- | --- |

—

A rendszerhatárok az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó, nyersacélból, félkész termékekből vagy a 2. szakaszban felsorolt KN-kódok alá tartozó egyéb acél végtermékekből származó olyan acél végtermékek előállítására vonatkoznak, amelyeket vagy más létesítményekből vettek át, vagy ugyanazon létesítményen belül, de külön termelési folyamat keretében állítanak elő.

A létesítmény termelési folyamatainak ellenőrzése során kerülni kell a kétszeres beszámítást vagy hiányosságokat. A „vas- vagy acéltermékek” termelési folyamata a következő termelési lépésekre terjed ki:

| — | Az e melléklet 2. szakaszában a „vas- vagy acéltermékek” összesített árukategória tekintetében megadott KN-kódok alá tartozó áruk előállítására irányuló valamennyi termelési lépés, amely nem tartozik a nyersvasra, a közvetlen redukált vasra vagy a nyersacélra vonatkozó külön termelési folyamat alá, az e melléklet 3.11–3.15. szakaszában előírtaknak megfelelően és a létesítményben alkalmazott módon. |
| --- | --- |

—

Az e melléklet 2. szakaszában a „vas- vagy acéltermékek” összesített árukategória tekintetében megadott KN-kódok alá tartozó áruk előállítására irányuló valamennyi termelési lépés, amely nem tartozik a nyersvasra, a közvetlen redukált vasra vagy a nyersacélra vonatkozó külön termelési folyamat alá, az e melléklet 3.11–3.15. szakaszában előírtaknak megfelelően és a létesítményben alkalmazott módon.

| — | A létesítményben alkalmazott valamennyi termelési lépés, a nyersacéltól kezdve, beleértve többek között a következőket: visszahevítés, újraolvasztás, öntés, meleghengerlés, hideghengerlés, kovácsolás, lemaratás, temperálás, lemezelés, bevonatolás, galvanizálás, huzalhúzás, vágás, hegesztés, felületkezelés. |
| --- | --- |

—

A létesítményben alkalmazott valamennyi termelési lépés, a nyersacéltól kezdve, beleértve többek között a következőket: visszahevítés, újraolvasztás, öntés, meleghengerlés, hideghengerlés, kovácsolás, lemaratás, temperálás, lemezelés, bevonatolás, galvanizálás, huzalhúzás, vágás, hegesztés, felületkezelés.

Az olyan termékek esetében, amelyek több mint 5 tömegszázalék egyéb anyagot tartalmaznak, pl. a 7309 00 30 KN-kód alá tartozó szigetelőanyagokat, csak a vas vagy acél tömegét kell az előállított áruk tömegeként megadni.

3.16.2.   Termelési útvonal

A vas- vagy acéltermékek esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | a tüzelőanyagok elégetéséből és a füstgázok kezeléséből származó technológiai kibocsátásokból származó, a létesítményben alkalmazott termelési lépésekhez kapcsolódó valamennyi CO2-kibocsátás, beleértve többek között a következőket: vas- és acéltermékek visszahevítése, újraolvasztása, öntése, meleghengerlése, hideghengerlése, kovácsolása, lemaratása, temperálása, lemezelése, bevonatolása, galvanizálása, huzalhúzása, vágása, hegesztése és felületkezelése. |
| --- | --- |

—

a tüzelőanyagok elégetéséből és a füstgázok kezeléséből származó technológiai kibocsátásokból származó, a létesítményben alkalmazott termelési lépésekhez kapcsolódó valamennyi CO2-kibocsátás, beleértve többek között a következőket: vas- és acéltermékek visszahevítése, újraolvasztása, öntése, meleghengerlése, hideghengerlése, kovácsolása, lemaratása, temperálása, lemezelése, bevonatolása, galvanizálása, huzalhúzása, vágása, hegesztése és felületkezelése.

Releváns prekurzorok:

| — | nyersacél, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

nyersacél, ha a folyamat során használják,

| — | nyersvas, közvetlen redukált vas, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

nyersvas, közvetlen redukált vas, ha a folyamat során használják,

| — | FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják, |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr, FeNi, ha a folyamat során használják,

| — | vas- vagy acéltermékek, ha a folyamat során használják őket. |
| --- | --- |

—

vas- vagy acéltermékek, ha a folyamat során használják őket.

3.17.   Megmunkálatlan alumínium

3.17.1.   Különös rendelkezések

Ez az összesített árukategória magában foglalja a megmunkálatlan fémekre jellemző fizikai formában – például a tuskók, lemeztuskók, bugák vagy granulátumok – lévő ötvözetlen és ötvözött alumíniumot. Az integrált alumíniumüzemekben az alumíniumtermékek gyártásához közvetlenül adagolt folyékony alumínium is ide tartozik. Amennyiben a létesítmény nem értékesít vagy nem ad át megmunkálatlan alumíniumot más létesítményeknek, nincs szükség a megmunkálatlanalumínium-gyártásból származó kibocsátások külön történő nyomon követésére. Meghatározható egy közös termelési folyamat, amely magában foglalja a megmunkálatlanalumínium-gyártást és – a III. melléklet A.4. szakaszában foglalt szabályokra is figyelemmel – az alumíniumtermékek előállítását célzó további folyamatokat.

3.17.2.   Termelési útvonal

3.17.2.1.   Elsődleges (elektrolitikus) olvasztás

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | az elektródák vagy elektróda paszták fogyasztásából származó CO2-kibocsátások, |
| --- | --- |

—

az elektródák vagy elektróda paszták fogyasztásából származó CO2-kibocsátások,

| — | bármely felhasznált tüzelőanyag CO2-kibocsátása (pl. nyersanyagok szárításához és előmelegítéséhez, elektrolíziscellák hevítéséhez, öntéshez szükséges hevítéshez), |
| --- | --- |

—

bármely felhasznált tüzelőanyag CO2-kibocsátása (pl. nyersanyagok szárításához és előmelegítéséhez, elektrolíziscellák hevítéséhez, öntéshez szükséges hevítéshez),

| — | füstgázok kezeléséből, nyersszódából vagy mészkőből származó CO2-kibocsátás, adott esetben, |
| --- | --- |

—

füstgázok kezeléséből, nyersszódából vagy mészkőből származó CO2-kibocsátás, adott esetben,

| — | a III. melléklet B.7. szakasza szerint nyomon követett anódhatások által okozott perfluor-karbon-kibocsátás. |
| --- | --- |

—

a III. melléklet B.7. szakasza szerint nyomon követett anódhatások által okozott perfluor-karbon-kibocsátás.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

3.17.2.2.   Másodlagos olvasztás (újrafeldolgozás)

Az alumínium másodlagos olvasztása (újrafeldolgozása) fő alapanyagként alumíniumhulladékot használ fel. Ha azonban más forrásokból származó megmunkálatlan alumíniumot adnak hozzá, azt prekurzorként kezelik. Továbbá, ha az eljárás terméke több mint 5 % ötvözőelemet tartalmaz, a termék beágyazott kibocsátását úgy kell kiszámítani, mintha az ötvözőelemek tömege elsődleges olvasztásból származó megmunkálatlan alumínium lenne.

E termelési útvonal esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | az olvasztókemencékben használt nyersanyagok szárítására és előhevítésére, valamint a hulladékok előkezelésére, például a bevonateltávolításra és az olajmentesítésre, illetve a kapcsolódó maradékanyagok elégetésére használt bármely tüzelőanyagból, valamint a tuskók, bugák vagy lemeztuskók öntéséhez szükséges tüzelőanyagokból származó CO2-kibocsátás, |
| --- | --- |

—

az olvasztókemencékben használt nyersanyagok szárítására és előhevítésére, valamint a hulladékok előkezelésére, például a bevonateltávolításra és az olajmentesítésre, illetve a kapcsolódó maradékanyagok elégetésére használt bármely tüzelőanyagból, valamint a tuskók, bugák vagy lemeztuskók öntéséhez szükséges tüzelőanyagokból származó CO2-kibocsátás,

| — | a kapcsolódó tevékenységek során, például a fölözékek kezelése és a salak visszanyerése során felhasznált tüzelőanyagokból származó CO2-kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a kapcsolódó tevékenységek során, például a fölözékek kezelése és a salak visszanyerése során felhasznált tüzelőanyagokból származó CO2-kibocsátás,

| — | füstgázok kezeléséből, nyersszódából vagy mészkőből származó CO2-kibocsátás, adott esetben. |
| --- | --- |

—

füstgázok kezeléséből, nyersszódából vagy mészkőből származó CO2-kibocsátás, adott esetben.

Releváns prekurzorok:

| — | más forrásokból származó megmunkálatlan alumínium, ha a folyamat során használják. |
| --- | --- |

—

más forrásokból származó megmunkálatlan alumínium, ha a folyamat során használják.

3.18.   Alumíniumtermékek

3.18.1.   Különös rendelkezések

A III. melléklet A.4. szakaszában és e melléklet 3.17. szakaszában foglalt szabályokra is figyelemmel, az alumíniumtermékek termelési folyamata a következő esetekben alkalmazható:

| — | A rendszerhatárok egy folyamatként fedik le az integrált alumíniumüzem valamennyi lépését a megmunkálatlan alumínium előállításától kezdve a félkész termékeken át az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó alumíniumtermékekig. |
| --- | --- |

—

A rendszerhatárok egy folyamatként fedik le az integrált alumíniumüzem valamennyi lépését a megmunkálatlan alumínium előállításától kezdve a félkész termékeken át az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó alumíniumtermékekig.

| — | A rendszerhatárok az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó, félkész termékekből vagy a 2. szakaszban felsorolt KN-kódok alá tartozó egyéb alumíniumtermékekből származó olyan alumíniumtermékek előállítására vonatkoznak, amelyeket vagy más létesítményekből vettek át, vagy ugyanazon létesítményen belül, de külön termelési folyamat keretében állítanak elő. |
| --- | --- |

—

A rendszerhatárok az e melléklet 2. szakaszában felsorolt KN-kódok alá tartozó, félkész termékekből vagy a 2. szakaszban felsorolt KN-kódok alá tartozó egyéb alumíniumtermékekből származó olyan alumíniumtermékek előállítására vonatkoznak, amelyeket vagy más létesítményekből vettek át, vagy ugyanazon létesítményen belül, de külön termelési folyamat keretében állítanak elő.

A létesítmény termelési folyamatainak ellenőrzése során kerülni kell a kétszeres beszámítást vagy hiányosságokat. Az „alumíniumtermékek” termelési folyamata a következő termelési lépésekre terjed ki:

| — | Az e melléklet 2. szakaszában az „alumíniumtermékek” összesített árukategória tekintetében megadott KN-kódok alá tartozó áruk előállítására irányuló valamennyi termelési lépés, amely nem tartozik a megmunkálatlan alumíniumra vonatkozó külön termelési folyamat alá, az e melléklet 3.17. szakaszában előírtaknak megfelelően és a létesítményben alkalmazott módon. |
| --- | --- |

—

Az e melléklet 2. szakaszában az „alumíniumtermékek” összesített árukategória tekintetében megadott KN-kódok alá tartozó áruk előállítására irányuló valamennyi termelési lépés, amely nem tartozik a megmunkálatlan alumíniumra vonatkozó külön termelési folyamat alá, az e melléklet 3.17. szakaszában előírtaknak megfelelően és a létesítményben alkalmazott módon.

| — | A létesítményben alkalmazott valamennyi termelési lépés, a megmunkálatlan alumíniumtól kezdve, beleértve többek között a következőket: visszahevítés, újraolvasztás, öntés, hengerlés, extrudálás, kovácsolás, bevonatolás, galvanizálás, huzalhúzás, vágás, hegesztés, felületkezelés. |
| --- | --- |

—

A létesítményben alkalmazott valamennyi termelési lépés, a megmunkálatlan alumíniumtól kezdve, beleértve többek között a következőket: visszahevítés, újraolvasztás, öntés, hengerlés, extrudálás, kovácsolás, bevonatolás, galvanizálás, huzalhúzás, vágás, hegesztés, felületkezelés.

Ha a termék több mint 5 tömegszázalék ötvözőelemet tartalmaz, a termék beágyazott kibocsátását úgy kell kiszámítani, mintha az ötvözőelemek tömege elsődleges olvasztásból származó megmunkálatlan alumínium lenne.

Az olyan termékek esetében, amelyek több mint 5 tömegszázalék egyéb anyagot tartalmaznak, pl. a 7611 00 00 KN-kód alá tartozó szigetelőanyagokat, csak az alumínium tömegét kell az előállított áruk tömegeként megadni.

3.18.2.   Termelési útvonal

Az alumíniumtermékek esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | az alumíniumtermékek előállítása során történő tüzelőanyag-fogyasztásból és a füstgáztisztításból származó összes CO2-kibocsátás. |
| --- | --- |

—

az alumíniumtermékek előállítása során történő tüzelőanyag-fogyasztásból és a füstgáztisztításból származó összes CO2-kibocsátás.

Releváns prekurzorok:

| — | megmunkálatlan alumínium, ha a termelési folyamatban használják (az elsődleges és a másodlagos alumínium külön történő kezelése, ha az adatok ismertek), |
| --- | --- |

—

megmunkálatlan alumínium, ha a termelési folyamatban használják (az elsődleges és a másodlagos alumínium külön történő kezelése, ha az adatok ismertek),

| — | alumíniumtermékek, amennyiben azokat a termelési folyamatban felhasználják. |
| --- | --- |

—

alumíniumtermékek, amennyiben azokat a termelési folyamatban felhasználják.

3.19.   Villamos energia

3.19.1.   Különös rendelkezések

A villamos energia esetében csak a közvetlen kibocsátásokat kell nyomon követni és jelenteni. A villamos energia kibocsátási tényezőjét a III. melléklet D.2. szakasza szerint kell meghatározni.

3.19.2.   Termelési útvonal

A villamos energia esetében a közvetlen kibocsátás nyomon követése a következőket foglalja magában:

| — | Az égetésből származó kibocsátások és a füstgázkezeléséből származó technológiai kibocsátások. |
| --- | --- |

—

Az égetésből származó kibocsátások és a füstgázkezeléséből származó technológiai kibocsátások.

Releváns prekurzorok: nincsenek.

---

(1)  A Bizottság (EU) 2023/1184 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. február 10.) az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó közlekedési célú üzemanyagok előállítására vonatkozóan részletes szabályokat meghatározó uniós módszertan létrehozásával történő kiegészítéséről (HL L 157., 2023.6.20., 11. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1009 rendelete (2019. június 5.) az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2019.6.25., 1. o.).

---

III. MELLÉKLET

Az adatok meghatározására vonatkozó szabályok, beleértve a létesítményszintű kibocsátásokra, a termelési folyamatok hozzárendelt kibocsátásaira és az áruk beágyazott kibocsátására vonatkozó adatokat is

A.   ALAPELVEK

A.1.   Általános megközelítés

| 1. | Az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk beágyazott kibocsátásának meghatározása céljából a következő tevékenységeket kell végezni:






  a) | A létesítményben előállított árukra vonatkozó termelési folyamatokat a II. melléklet 2. szakaszában meghatározott összesített árukategóriák, valamint a II. melléklet 3. szakaszában felsorolt vonatkozó termelési útvonalak használatával kell azonosítani, figyelembe véve a termelési folyamatok rendszerhatárainak meghatározására vonatkozó szabályokat az e melléklet A.4. szakaszával összhangban. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

A létesítményben előállított árukra vonatkozó termelési folyamatokat a II. melléklet 2. szakaszában meghatározott összesített árukategóriák, valamint a II. melléklet 3. szakaszában felsorolt vonatkozó termelési útvonalak használatával kell azonosítani, figyelembe véve a termelési folyamatok rendszerhatárainak meghatározására vonatkozó szabályokat az e melléklet A.4. szakaszával összhangban.

| b) | Az árukat előállító létesítmény szintjén az ezen árukra vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátást az e melléklet B. szakaszában előírt módszerekkel összhangban kell nyomon követni. |
| --- | --- |

b)

Az árukat előállító létesítmény szintjén az ezen árukra vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátást az e melléklet B. szakaszában előírt módszerekkel összhangban kell nyomon követni.

| c) | Amennyiben a létesítmény mérhető hőt vesz át, állít elő, fogyaszt vagy exportál, a nettó hőáramlást és az e hő előállításához kapcsolódó kibocsátásokat az e melléklet C. szakaszában előírt módszerekkel összhangban kell nyomon követni. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a létesítmény mérhető hőt vesz át, állít elő, fogyaszt vagy exportál, a nettó hőáramlást és az e hő előállításához kapcsolódó kibocsátásokat az e melléklet C. szakaszában előírt módszerekkel összhangban kell nyomon követni.

| d) | A termelt árukba beágyazott közvetett kibocsátások nyomon követése céljából a vonatkozó termelési folyamatokban a villamosenergia-fogyasztást az e melléklet D.1. szakaszában előírt módszerekkel összhangban kell nyomon követni. Amennyiben a villamos energiát a létesítményen belül vagy egy közvetlen technikai kapcsolatban álló forrásból állítják elő, a villamosenergia-termeléshez kapcsolódó kibocsátásokat nyomon kell követni az adott villamos energiára vonatkozó kibocsátási tényező meghatározása érdekében. Amennyiben a létesítmény villamos energiát kap a hálózatból, az erre a villamos energiára vonatkozó kibocsátási tényezőt e melléklet D.2.3. szakasza szerint kell meghatározni. A termelési folyamatok között átadott vagy a létesítményből kivitt villamos energia mennyiségét nyomon kell követni. |
| --- | --- |

d)

A termelt árukba beágyazott közvetett kibocsátások nyomon követése céljából a vonatkozó termelési folyamatokban a villamosenergia-fogyasztást az e melléklet D.1. szakaszában előírt módszerekkel összhangban kell nyomon követni. Amennyiben a villamos energiát a létesítményen belül vagy egy közvetlen technikai kapcsolatban álló forrásból állítják elő, a villamosenergia-termeléshez kapcsolódó kibocsátásokat nyomon kell követni az adott villamos energiára vonatkozó kibocsátási tényező meghatározása érdekében. Amennyiben a létesítmény villamos energiát kap a hálózatból, az erre a villamos energiára vonatkozó kibocsátási tényezőt e melléklet D.2.3. szakasza szerint kell meghatározni. A termelési folyamatok között átadott vagy a létesítményből kivitt villamos energia mennyiségét nyomon kell követni.

| e) | A hőtermeléssel és -fogyasztással rendelkező létesítmények közvetlen kibocsátását, a villamosenergia-termelést és -fogyasztást, valamint a vonatkozó hulladékgázáramokat az e melléklet F. szakaszában előírt szabályok alkalmazásával termelt árukhoz kapcsolódó termelési folyamatokhoz kell hozzárendelni. Ezeket a hozzárendelt kibocsátásokat kell használni a termelt áruk fajlagos közvetlen és közvetett beágyazott kibocsátásának kiszámításához, e melléklet F. szakaszának alkalmazásával. |
| --- | --- |

e)

A hőtermeléssel és -fogyasztással rendelkező létesítmények közvetlen kibocsátását, a villamosenergia-termelést és -fogyasztást, valamint a vonatkozó hulladékgázáramokat az e melléklet F. szakaszában előírt szabályok alkalmazásával termelt árukhoz kapcsolódó termelési folyamatokhoz kell hozzárendelni. Ezeket a hozzárendelt kibocsátásokat kell használni a termelt áruk fajlagos közvetlen és közvetett beágyazott kibocsátásának kiszámításához, e melléklet F. szakaszának alkalmazásával.

| f) | Amennyiben a II. melléklet 3. szakasza meghatározza a létesítményekben termelt áruk releváns prekurzorait, és ezeket az árukat „összetett árunak” minősíti, az adott prekurzor beágyazott kibocsátását e melléklet E. szakasza szerint kell meghatározni, és hozzá kell adni a termelt összetett áruk beágyazott kibocsátásához az e melléklet G. szakaszában előírt szabályok alkalmazásával. Amennyiben a prekurzorok maguk is összetett áruk, ezt a folyamatot ismét meg kell ismételni mindaddig, amíg nincs több prekurzor. |
| --- | --- |

f)

Amennyiben a II. melléklet 3. szakasza meghatározza a létesítményekben termelt áruk releváns prekurzorait, és ezeket az árukat „összetett árunak” minősíti, az adott prekurzor beágyazott kibocsátását e melléklet E. szakasza szerint kell meghatározni, és hozzá kell adni a termelt összetett áruk beágyazott kibocsátásához az e melléklet G. szakaszában előírt szabályok alkalmazásával. Amennyiben a prekurzorok maguk is összetett áruk, ezt a folyamatot ismét meg kell ismételni mindaddig, amíg nincs több prekurzor.

| 2. | Amennyiben egy üzemeltető nem tudja megfelelően meghatározni egy vagy több adatsor tényleges adatait az e melléklet A.3. szakaszában meghatározott módszerek alkalmazásával, és amennyiben nem áll rendelkezésre más módszer az adathiányok megszüntetésére, a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékek az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett alkalmazhatók. Ebben az esetben rövid magyarázatot kell fűzni ahhoz, hogy miért nem a tényleges adatokat használták. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A nyomon követésnek olyan jelentéstételi időszakra kell kiterjednie, amely biztosítja, hogy a lehető legnagyobb mértékben elkerülhetők legyenek a termelési folyamatok rövid idejű ingadozásaiból és az adathiányokból eredő nem reprezentatív adatok. Az alapértelmezett jelentéstételi időszak egy naptári év. Az üzemeltető azonban alternatívaként a következőket is választhatja:






  a) | Ha a létesítményre valamely választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alapján megfelelési kötelezettség vonatkozik, akkor az adott rendszer jelentéstételi időszaka is alkalmazható, ha az legalább három hónapot ölel fel. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Ha a létesítményre valamely választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alapján megfelelési kötelezettség vonatkozik, akkor az adott rendszer jelentéstételi időszaka is alkalmazható, ha az legalább három hónapot ölel fel.

| b) | Az üzemeltető pénzügyi éve, feltéve, hogy ez az időszak magasabb szintű adatminőséget biztosít, mint a naptári év használata. |
| --- | --- |

b)

Az üzemeltető pénzügyi éve, feltéve, hogy ez az időszak magasabb szintű adatminőséget biztosít, mint a naptári év használata.

Az áruk beágyazott kibocsátását a választott jelentéstételi időszak átlagaként kell kiszámítani.

| 4. | A létesítmény határain kívül bekövetkező, a beágyazott kibocsátások kiszámítása szempontjából releváns kibocsátások tekintetében a legutóbbi rendelkezésre álló jelentéstételi időszakra vonatkozó adatokat kell használni, az input (pl. villamos energia, hő, prekurzor) szállítójától származó adatok alapján. A létesítmény határain kívül bekövetkező kibocsátások a következőket foglalják magukban:






  a) | közvetett kibocsátások, amennyiben a villamos energia a hálózatból származik; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

közvetett kibocsátások, amennyiben a villamos energia a hálózatból származik;

| b) | más létesítményekből importált villamos energiából és hőből származó kibocsátások; |
| --- | --- |

b)

más létesítményekből importált villamos energiából és hőből származó kibocsátások;

| c) | más létesítményekből átvett prekurzorok beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátása. |
| --- | --- |

c)

más létesítményekből átvett prekurzorok beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátása.

| 5. | A teljes jelentéstételi időszakra vonatkozó kibocsátási adatokat tonna CO2-egyenértékben kell kifejezni, teljes tonnára kerekítve.
  A kibocsátás kiszámításához használt minden paramétert mind a kibocsátási számításban, mind a jelentésben úgy kell kerekíteni, hogy minden jelentős számjegyet tartalmazzon.
  A fajlagos közvetlen és közvetett beágyazott kibocsátást az egy tonna árura eső tonna CO2-egyenértékben kell kifejezni, úgy kerekítve, hogy az összes szignifikáns számjegyet tartalmazza, a vessző után legfeljebb 5 számjeggyel. |
| --- | --- |

5.

A kibocsátás kiszámításához használt minden paramétert mind a kibocsátási számításban, mind a jelentésben úgy kell kerekíteni, hogy minden jelentős számjegyet tartalmazzon.

A fajlagos közvetlen és közvetett beágyazott kibocsátást az egy tonna árura eső tonna CO2-egyenértékben kell kifejezni, úgy kerekítve, hogy az összes szignifikáns számjegyet tartalmazza, a vessző után legfeljebb 5 számjeggyel.

A.2.   A nyomon követés elvei

A tényleges adatok létesítményszintű nyomon követésére, valamint a kibocsátások árukhoz való hozzárendeléséhez szükséges adatsorokra a következő elveket kell alkalmazni:

| 1. | Teljesség: A nyomonkövetési módszertannak ki kell terjednie az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk beágyazott kibocsátásának az e mellékletben foglalt módszerekkel és képletekkel összhangban történő meghatározásához szükséges valamennyi paraméterre.






  a) | A létesítmény szintjén a közvetlen kibocsátás magában foglalja az égetésből és a technológiai kibocsátásokból származó kibocsátásokat is. |
| --- | --- | --- |

1.

Teljesség: A nyomonkövetési módszertannak ki kell terjednie az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk beágyazott kibocsátásának az e mellékletben foglalt módszerekkel és képletekkel összhangban történő meghatározásához szükséges valamennyi paraméterre.

a)

A létesítmény szintjén a közvetlen kibocsátás magában foglalja az égetésből és a technológiai kibocsátásokból származó kibocsátásokat is.

| b) | A közvetlen beágyazott kibocsátások magukban foglalják az adott termelési folyamathoz az e melléklet F. szakaszával összhangban hozzárendelt kibocsátásokat, amelyek a létesítmény közvetlen kibocsátásain, valamint a releváns hőáramlásokhoz és a technológiai rendszer határai közötti anyagáramlásokhoz kapcsolódó kibocsátásokon alapulnak, beleértve adott esetben a hulladékgázokat is. A közvetlen beágyazott kibocsátások magukban foglalják továbbá a releváns prekurzorok közvetlen beágyazott kibocsátását. |
| --- | --- |

b)

A közvetlen beágyazott kibocsátások magukban foglalják az adott termelési folyamathoz az e melléklet F. szakaszával összhangban hozzárendelt kibocsátásokat, amelyek a létesítmény közvetlen kibocsátásain, valamint a releváns hőáramlásokhoz és a technológiai rendszer határai közötti anyagáramlásokhoz kapcsolódó kibocsátásokon alapulnak, beleértve adott esetben a hulladékgázokat is. A közvetlen beágyazott kibocsátások magukban foglalják továbbá a releváns prekurzorok közvetlen beágyazott kibocsátását.

| c) | A létesítmény szintjén a közvetett kibocsátások a létesítményen belüli villamosenergia-fogyasztáshoz kapcsolódó kibocsátásokat foglalják magukban. |
| --- | --- |

c)

A létesítmény szintjén a közvetett kibocsátások a létesítményen belüli villamosenergia-fogyasztáshoz kapcsolódó kibocsátásokat foglalják magukban.

| d) | A közvetett beágyazott kibocsátás magában foglalja a létesítményen belül termelt áruk közvetett kibocsátását és a releváns prekurzorok közvetett beágyazott kibocsátását. |
| --- | --- |

d)

A közvetett beágyazott kibocsátás magában foglalja a létesítményen belül termelt áruk közvetett kibocsátását és a releváns prekurzorok közvetett beágyazott kibocsátását.

| e) | Minden paraméter esetében ki kell választani egy, az e melléklet A.3. szakasza szerinti megfelelő módszert, amely biztosítja, hogy ne fordulhasson elő kétszeres beszámítás vagy adathiány. |
| --- | --- |

e)

Minden paraméter esetében ki kell választani egy, az e melléklet A.3. szakasza szerinti megfelelő módszert, amely biztosítja, hogy ne fordulhasson elő kétszeres beszámítás vagy adathiány.

| 2. | Következetesség és összehasonlíthatóság: A nyomon követésnek és a jelentéstételnek következetesnek és a különböző időszakok között összehasonlíthatónak kell lennie. E célból a kiválasztott módszereket írásos nyomonkövetési módszertani dokumentációban kell meghatározni, hogy a módszereket következetesen alkalmazzák. A módszertan csak objektíven indokolt esetben változtatható meg. A releváns okok közé tartoznak a következők:






  a) | a létesítmény konfigurációjának változásai az alkalmazott technológia, a bemeneti anyagok és tüzelőanyagok, illetve a termelt áruk tekintetében; |
| --- | --- | --- |

2.

Következetesség és összehasonlíthatóság: A nyomon követésnek és a jelentéstételnek következetesnek és a különböző időszakok között összehasonlíthatónak kell lennie. E célból a kiválasztott módszereket írásos nyomonkövetési módszertani dokumentációban kell meghatározni, hogy a módszereket következetesen alkalmazzák. A módszertan csak objektíven indokolt esetben változtatható meg. A releváns okok közé tartoznak a következők:

a)

a létesítmény konfigurációjának változásai az alkalmazott technológia, a bemeneti anyagok és tüzelőanyagok, illetve a termelt áruk tekintetében;

| b) | új adatforrásokat vagy nyomonkövetési módszereket kell bevezetni a nyomonkövetési módszertanban használt adatokért felelős kereskedelmi partnerek változásai miatt; |
| --- | --- |

b)

új adatforrásokat vagy nyomonkövetési módszereket kell bevezetni a nyomonkövetési módszertanban használt adatokért felelős kereskedelmi partnerek változásai miatt;

| c) | az adatok pontossága javítható, az adatáramlás egyszerűsíthető vagy az ellenőrzési rendszer javítható. |
| --- | --- |

c)

az adatok pontossága javítható, az adatáramlás egyszerűsíthető vagy az ellenőrzési rendszer javítható.

| 3. | Átláthatóság: A nyomonkövetési adatokat – ideértve a feltételezéseket, a referenciákat, a tevékenységre vonatkozó adatokat, a kibocsátási tényezőket, a számítási tényezőket, a vásárolt prekurzorok beágyazott kibocsátására, a mérhető hőre és villamos energiára, illetve a beágyazott kibocsátások alapértelmezett értékeire vonatkozó adatokat, a fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információkat, valamint az e melléklet alkalmazásában releváns egyéb adatokat – átlátható módon kell beszerezni, rögzíteni, összeállítani, elemezni és dokumentálni, hogy a kibocsátási adatok meghatározását független harmadik felek, például akkreditált hitelesítők is reprodukálni tudják. A dokumentációnak tartalmaznia kell az összes módszertani változás nyilvántartását.
  A létesítményben a jelentéstételi időszakot követően legalább 4 évig teljeskörű és átlátható nyilvántartást kell vezetni a termelt áruk beágyazott kibocsátásának meghatározása szempontjából releváns valamennyi adatról, beleértve a szükséges alátámasztó okmányokat is. Ezeket a nyilvántartásokat az adatszolgáltató nyilatkozattevő rendelkezésére lehet bocsátani. |
| --- | --- |

3.

Átláthatóság: A nyomonkövetési adatokat – ideértve a feltételezéseket, a referenciákat, a tevékenységre vonatkozó adatokat, a kibocsátási tényezőket, a számítási tényezőket, a vásárolt prekurzorok beágyazott kibocsátására, a mérhető hőre és villamos energiára, illetve a beágyazott kibocsátások alapértelmezett értékeire vonatkozó adatokat, a fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információkat, valamint az e melléklet alkalmazásában releváns egyéb adatokat – átlátható módon kell beszerezni, rögzíteni, összeállítani, elemezni és dokumentálni, hogy a kibocsátási adatok meghatározását független harmadik felek, például akkreditált hitelesítők is reprodukálni tudják. A dokumentációnak tartalmaznia kell az összes módszertani változás nyilvántartását.

A létesítményben a jelentéstételi időszakot követően legalább 4 évig teljeskörű és átlátható nyilvántartást kell vezetni a termelt áruk beágyazott kibocsátásának meghatározása szempontjából releváns valamennyi adatról, beleértve a szükséges alátámasztó okmányokat is. Ezeket a nyilvántartásokat az adatszolgáltató nyilatkozattevő rendelkezésére lehet bocsátani.

| 4. | Pontosság: A választott nyomonkövetési módszertan biztosítja, hogy a kibocsátás meghatározása ne legyen se szisztematikusan, se pedig tudatosan pontatlan. A pontatlanságok forrását azonosítani kell és a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Kellő gondossággal kell eljárni annak érdekében, hogy a kibocsátások kiszámítása és mérése a lehető legnagyobb pontossággal történjen.
  Amennyiben adathiány áll fenn vagy lesz várhatóan elkerülhetetlen, a helyettesítő adatoknak konzervatív becslésekből kell állniuk. A további esetek, amikor a kibocsátási adatoknak konzervatív becsléseken kell alapulniuk, többek között a következők:






  a) | a légkörbe kibocsátott szén-monoxidot (CO) a CO2 egyenértékű moláris mennyiségének kell tekinteni; |
| --- | --- | --- |

4.

Pontosság: A választott nyomonkövetési módszertan biztosítja, hogy a kibocsátás meghatározása ne legyen se szisztematikusan, se pedig tudatosan pontatlan. A pontatlanságok forrását azonosítani kell és a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Kellő gondossággal kell eljárni annak érdekében, hogy a kibocsátások kiszámítása és mérése a lehető legnagyobb pontossággal történjen.

Amennyiben adathiány áll fenn vagy lesz várhatóan elkerülhetetlen, a helyettesítő adatoknak konzervatív becslésekből kell állniuk. A további esetek, amikor a kibocsátási adatoknak konzervatív becsléseken kell alapulniuk, többek között a következők:

a)

a légkörbe kibocsátott szén-monoxidot (CO) a CO2 egyenértékű moláris mennyiségének kell tekinteni;

| b) | minden biomassza-kibocsátás anyagmérlegben és az átadott CO2 esetében, amennyiben az anyagok vagy tüzelőanyagok biomassza-tartalma nem határozható meg, a kibocsátást fosszilis eredetű szénből származónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

b)

minden biomassza-kibocsátás anyagmérlegben és az átadott CO2 esetében, amennyiben az anyagok vagy tüzelőanyagok biomassza-tartalma nem határozható meg, a kibocsátást fosszilis eredetű szénből származónak kell tekinteni.

| 5. | A módszertan integritása: A nyomonkövetési módszertan észszerű keretek között biztosítja a jelentéstétel céljából meghatározandó kibocsátási adatok sértetlenségét. A kibocsátásokat az ebben a mellékletben meghatározott választható nyomonkövetési módszertanok alkalmazásával kell meghatározni. A jelentett kibocsátási adatoknak lényegi valótlanságoktól mentesnek kell lenniük, azokat tárgyilagosan kell kiválasztani és bemutatni, valamint hitelt érdemlően és kiegyensúlyozottan kell ismertetniük a létesítményben termelt áruk beágyazott kibocsátásait. |
| --- | --- |

5.

A módszertan integritása: A nyomonkövetési módszertan észszerű keretek között biztosítja a jelentéstétel céljából meghatározandó kibocsátási adatok sértetlenségét. A kibocsátásokat az ebben a mellékletben meghatározott választható nyomonkövetési módszertanok alkalmazásával kell meghatározni. A jelentett kibocsátási adatoknak lényegi valótlanságoktól mentesnek kell lenniük, azokat tárgyilagosan kell kiválasztani és bemutatni, valamint hitelt érdemlően és kiegyensúlyozottan kell ismertetniük a létesítményben termelt áruk beágyazott kibocsátásait.

| 6. | A jelentendő adatok minőségének javítására opcionális intézkedések alkalmazhatók, különös tekintettel az e melléklet H. szakaszával összhangban végzett adatkezelési és ellenőrzési tevékenységekre. |
| --- | --- |

6.

A jelentendő adatok minőségének javítására opcionális intézkedések alkalmazhatók, különös tekintettel az e melléklet H. szakaszával összhangban végzett adatkezelési és ellenőrzési tevékenységekre.

| 7. | Költséghatékonyság: A nyomonkövetési módszer kiválasztásánál a nagyobb pontosságból származó javulásnak arányosnak kell lennie a többletköltségekkel. A kibocsátás nyomon követése és jelentése során az elérhető legnagyobb pontosságra kell törekedni, kivéve, ha az műszakilag nem megvalósítható, vagy észszerűtlen költségekkel járna. |
| --- | --- |

7.

Költséghatékonyság: A nyomonkövetési módszer kiválasztásánál a nagyobb pontosságból származó javulásnak arányosnak kell lennie a többletköltségekkel. A kibocsátás nyomon követése és jelentése során az elérhető legnagyobb pontosságra kell törekedni, kivéve, ha az műszakilag nem megvalósítható, vagy észszerűtlen költségekkel járna.

| 8. | Folyamatos javítás: Rendszeresen ellenőrizni kell, hogy a nyomonkövetési módszertanok javíthatók-e. Ha sor kerül a kibocsátási adatok hitelesítésére, a hitelesítési jelentésekben foglalt javítási ajánlásokat észszerű időn belül végre kell hajtani, kivéve, ha a javítás észszerűtlen költségekkel járna, vagy műszakilag nem lenne megvalósítható. |
| --- | --- |

8.

Folyamatos javítás: Rendszeresen ellenőrizni kell, hogy a nyomonkövetési módszertanok javíthatók-e. Ha sor kerül a kibocsátási adatok hitelesítésére, a hitelesítési jelentésekben foglalt javítási ajánlásokat észszerű időn belül végre kell hajtani, kivéve, ha a javítás észszerűtlen költségekkel járna, vagy műszakilag nem lenne megvalósítható.

A.3.   A rendelkezésre álló legjobb adatforrást képviselő módszerek

| 1. | Az áruk beágyazott kibocsátásának és az alapul szolgáló adatsoroknak, például az egyes forrásanyagokhoz vagy kibocsátó forrásokhoz kapcsolódó kibocsátások, a mérhető hőmennyiség meghatározásához az átfogó alapelv az, hogy mindig a rendelkezésre álló legjobb adatforrást kell kiválasztani. Ennek érdekében be kell tartani a következő irányadó elveket:






  a) | Az e mellékletben leírt nyomonkövetési módszereket kell előnyben részesíteni. Ha egy adott adatsor esetében nincs ebben a mellékletben leírt nyomonkövetési módszer, vagy ha az észszerűtlen költségekkel járna, illetve műszakilag nem kivitelezhető, akkor az e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett más választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerekből származó nyomonkövetési módszerek is alkalmazhatók, amennyiben azok lefedik az előírt adatsor. Amennyiben ezek a módszerek nem állnak rendelkezésre, műszakilag nem kivitelezhetők vagy észszerűtlen költségekkel járnának, az adatsornak a 2. pont szerinti meghatározására közvetett módszereket lehet alkalmazni. Amennyiben ezek a módszerek nem állnak rendelkezésre, műszakilag nem kivitelezhetők vagy észszerűtlen költségekkel járnának, a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékek az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett alkalmazhatók. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Az e mellékletben leírt nyomonkövetési módszereket kell előnyben részesíteni. Ha egy adott adatsor esetében nincs ebben a mellékletben leírt nyomonkövetési módszer, vagy ha az észszerűtlen költségekkel járna, illetve műszakilag nem kivitelezhető, akkor az e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett más választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszerekből származó nyomonkövetési módszerek is alkalmazhatók, amennyiben azok lefedik az előírt adatsor. Amennyiben ezek a módszerek nem állnak rendelkezésre, műszakilag nem kivitelezhetők vagy észszerűtlen költségekkel járnának, az adatsornak a 2. pont szerinti meghatározására közvetett módszereket lehet alkalmazni. Amennyiben ezek a módszerek nem állnak rendelkezésre, műszakilag nem kivitelezhetők vagy észszerűtlen költségekkel járnának, a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékek az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett alkalmazhatók.

| b) | A közvetlen vagy közvetett meghatározási módszerek esetében a módszer akkor tekinthető megfelelőnek, ha biztosított, hogy az egyedi adatsor meghatározására szolgáló méréseket, elemzéseket, mintavételeket, kalibrálásokat és hitelesítéseket a vonatkozó EN vagy ISO szabványokban meghatározott módszerek alkalmazásával végzik. Amennyiben ilyen szabványok nem állnak rendelkezésre, nemzeti szabványok is alkalmazhatók. Amennyiben nincsenek közzétett alkalmazható szabványok, megfelelő szabványtervezeteket, a legjobb ipari gyakorlatról szóló iránymutatásokat vagy más, tudományosan igazolt módszereket kell alkalmazni, ezáltal korlátozva a mintavételi és mérési hibák előfordulását. |
| --- | --- |

b)

A közvetlen vagy közvetett meghatározási módszerek esetében a módszer akkor tekinthető megfelelőnek, ha biztosított, hogy az egyedi adatsor meghatározására szolgáló méréseket, elemzéseket, mintavételeket, kalibrálásokat és hitelesítéseket a vonatkozó EN vagy ISO szabványokban meghatározott módszerek alkalmazásával végzik. Amennyiben ilyen szabványok nem állnak rendelkezésre, nemzeti szabványok is alkalmazhatók. Amennyiben nincsenek közzétett alkalmazható szabványok, megfelelő szabványtervezeteket, a legjobb ipari gyakorlatról szóló iránymutatásokat vagy más, tudományosan igazolt módszereket kell alkalmazni, ezáltal korlátozva a mintavételi és mérési hibák előfordulását.

| c) | Az üzemeltető ellenőrzése alatt álló mérőműszereket vagy laboratóriumi elemzéseket egy, az a) pontban említett módszeren belül a termelt áruk tekintetében előnyben kell részesíteni a más jogi személyek – például a tüzelőanyag vagy anyagok szállítója vagy kereskedelmi partnerek – ellenőrzése alatt álló mérőműszerekkel vagy elemzésekkel szemben. |
| --- | --- |

c)

Az üzemeltető ellenőrzése alatt álló mérőműszereket vagy laboratóriumi elemzéseket egy, az a) pontban említett módszeren belül a termelt áruk tekintetében előnyben kell részesíteni a más jogi személyek – például a tüzelőanyag vagy anyagok szállítója vagy kereskedelmi partnerek – ellenőrzése alatt álló mérőműszerekkel vagy elemzésekkel szemben.

| d) | A mérőműszereket úgy kell kiválasztani, hogy használatuk során észszerűtlen költségek mellett a lehető legkisebb legyen a bizonytalanságuk. Előnyben kell részesíteni a jogszabályban előírt metrológiai ellenőrzés alá eső műszereket, kivéve, ha más, lényegesen kisebb bizonytalansággal rendelkező műszerek is rendelkezésre állnak. A műszereket csak a használati előírásuknak megfelelő környezetben szabad használni. |
| --- | --- |

d)

A mérőműszereket úgy kell kiválasztani, hogy használatuk során észszerűtlen költségek mellett a lehető legkisebb legyen a bizonytalanságuk. Előnyben kell részesíteni a jogszabályban előírt metrológiai ellenőrzés alá eső műszereket, kivéve, ha más, lényegesen kisebb bizonytalansággal rendelkező műszerek is rendelkezésre állnak. A műszereket csak a használati előírásuknak megfelelő környezetben szabad használni.

| e) | Amennyiben laboratóriumi elemzéseket alkalmaznak, vagy ha a laboratóriumok mintakezelést, kalibrálást, módszerhitelesítést vagy folyamatos kibocsátásméréssel kapcsolatos tevékenységeket végeznek, e melléklet B.5.4.3. szakaszának követelményeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben laboratóriumi elemzéseket alkalmaznak, vagy ha a laboratóriumok mintakezelést, kalibrálást, módszerhitelesítést vagy folyamatos kibocsátásméréssel kapcsolatos tevékenységeket végeznek, e melléklet B.5.4.3. szakaszának követelményeit kell alkalmazni.

| 2. | Közvetett meghatározási módszerek: Amennyiben egy előírt adatsorhoz nem áll rendelkezésre közvetlen meghatározási módszer, különösen azokban az esetekben, amikor különböző termelési folyamatokba kerülő nettó mérhető hőt kell meghatározni, közvetett meghatározási módszer is alkalmazható, például:






  a) | ismert kémiai vagy fizikai eljárás alapján végzett számítás, az érintett anyagok kémiai és fizikai tulajdonságaira vonatkozó megfelelő, a szakirodalomban elfogadott értékek, megfelelő sztöchiometriai tényezők és termodinamikai jellemzők, például reakcióentalpiás érték felhasználásával; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ismert kémiai vagy fizikai eljárás alapján végzett számítás, az érintett anyagok kémiai és fizikai tulajdonságaira vonatkozó megfelelő, a szakirodalomban elfogadott értékek, megfelelő sztöchiometriai tényezők és termodinamikai jellemzők, például reakcióentalpiás érték felhasználásával;

| b) | a létesítmény tervezési adatain, például a műszaki egységek energiahatékonyságán vagy a termékegységre számított energiafogyasztáson alapuló számítás; |
| --- | --- |

b)

a létesítmény tervezési adatain, például a műszaki egységek energiahatékonyságán vagy a termékegységre számított energiafogyasztáson alapuló számítás;

| c) | a nem kalibrált berendezésből vagy a gyártási protokollokban dokumentált adatokból származó adatokra vonatkozó becslési értékek meghatározására szolgáló, empirikus vizsgálatokon alapuló korrelációk. E célból gondoskodni kell arról, hogy a korreláció megfeleljen a helyes mérnöki gyakorlat követelményeinek, és azt csak a korreláció érvényességi tartományába eső értékek meghatározása céljából alkalmazzák. Az ilyen korrelációk érvényességét legalább évente egyszer értékelni kell. |
| --- | --- |

c)

a nem kalibrált berendezésből vagy a gyártási protokollokban dokumentált adatokból származó adatokra vonatkozó becslési értékek meghatározására szolgáló, empirikus vizsgálatokon alapuló korrelációk. E célból gondoskodni kell arról, hogy a korreláció megfeleljen a helyes mérnöki gyakorlat követelményeinek, és azt csak a korreláció érvényességi tartományába eső értékek meghatározása céljából alkalmazzák. Az ilyen korrelációk érvényességét legalább évente egyszer értékelni kell.

| 3. | A rendelkezésre álló legjobb adatforrások meghatározásához az 1. pont szerinti rangsorban a legmagasabb és a létesítményben már rendelkezésre álló adatforrást kell kiválasztani. Ha azonban műszakilag kivitelezhető, hogy a rangsorolásban magasabb adatforrást alkalmazzanak anélkül, hogy indokolatlan költségek merülnének fel, akkor ezt a jobb adatforrást kell alkalmazni indokolatlan késedelem nélkül. Amennyiben ugyanazon adatsorhoz különböző adatforrások állnak rendelkezésre az 1. pont szerinti rangsor azonos szintjén, azt az adatforrást kell választani, amely a legegyértelműbb adatkezelést biztosítja, és a valótlanságokkal kapcsolatos legkisebb eredendő kockázattal és ellenőrzési kockázattal jár. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A 3. pontban kiválasztott adatforrásokat kell használni a beágyazott kibocsátások meghatározásához és jelentéséhez. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az e melléklet H. szakasza szerinti ellenőrzési rendszer céljából – amennyire ez észszerűtlen költségek nélkül megvalósítható – további adatforrásokat vagy az adatsorok meghatározására szolgáló módszereket kell azonosítani a 3. pont szerinti adatforrások megerősítésének lehetővé tétele érdekében. A kiválasztott adatforrásokat, ha vannak ilyenek, meg kell határozni a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Javításra vonatkozó javaslatok: A nyomonkövetési módszerek javítása céljából rendszeresen, de legalább évente egyszer ellenőrizni kell, hogy elérhetővé váltak-e új adatforrások. Abban az esetben, ha az ilyen új adatforrásokat az 1. pont szerinti rangsornak megfelelően pontosabbnak tekintik, azokat a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában meg kell határozni, és a lehető legkorábbi időponttól alkalmazni kell. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Műszaki kivitelezhetőség: Amennyiben azt állítják, hogy egy adott meghatározási módszer alkalmazása műszakilag nem kivitelezhető, ezt a tényt indokolni kell a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában. Ezt a rendszeres ellenőrzések során a 6. pontnak megfelelően újra kell értékelni. Az indokolást arra kell alapozni, hogy a létesítmény rendelkezik a javasolt adatforrás e mellékletben előírt időn belül történő megvalósításához szükséges műszaki erőforrásokkal. Ezen műszaki erőforrások közé tartozik az előírt technikák és technológia rendelkezésre állása. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Észszerűtlen költségek: Amennyiben azt állítják, hogy egy adott meghatározási módszernek egy adatsorra való alkalmazása észszerűtlen költségekkel járna, ezt a tényt indokolni kell a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában. Ezt a rendszeres ellenőrzések során a 6. pontnak megfelelően újra kell értékelni. A költségek észszerűtlen jellegét a következőképpen kell meghatározni.
  Egy adott adatsor meghatározásának költségei akkor tekinthetők észszerűtlennek, ha az üzemeltető költségbecslése meghaladja egy adott meghatározási módszer hasznát. Ennek érdekében a hasznot úgy kell kiszámítani, hogy a fejlesztési tényezőt össze kell szorozni a tonna szén-dioxid-egyenértékenkénti 20 EUR-s referenciaárral, és a költségeknél adott esetben figyelembe kell venni a berendezések gazdasági élettartamán alapuló értékcsökkenési időszakot.
  A fejlesztési tényező a következő:






  a) | egy mérés becsült bizonytalanságának javulása százalékban kifejezve, szorozva a jelentéstételi időszak becsült kapcsolódó kibocsátásaival. Kapcsolódó kibocsátások:






  1. | az érintett forrásanyag vagy kibocsátó forrás által okozott közvetlen kibocsátások; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Egy adott adatsor meghatározásának költségei akkor tekinthetők észszerűtlennek, ha az üzemeltető költségbecslése meghaladja egy adott meghatározási módszer hasznát. Ennek érdekében a hasznot úgy kell kiszámítani, hogy a fejlesztési tényezőt össze kell szorozni a tonna szén-dioxid-egyenértékenkénti 20 EUR-s referenciaárral, és a költségeknél adott esetben figyelembe kell venni a berendezések gazdasági élettartamán alapuló értékcsökkenési időszakot.

A fejlesztési tényező a következő:

a)

egy mérés becsült bizonytalanságának javulása százalékban kifejezve, szorozva a jelentéstételi időszak becsült kapcsolódó kibocsátásaival. Kapcsolódó kibocsátások:

1.

az érintett forrásanyag vagy kibocsátó forrás által okozott közvetlen kibocsátások;

| 2. | a mérhető hő termeléséhez hozzárendelt kibocsátások; |
| --- | --- |

2.

a mérhető hő termeléséhez hozzárendelt kibocsátások;

| 3. | az érintett villamosenergia-mennyiséghez kapcsolódó közvetett kibocsátások; |
| --- | --- |

3.

az érintett villamosenergia-mennyiséghez kapcsolódó közvetett kibocsátások;

| 4. | az előállított anyag vagy felhasznált prekurzor beágyazott kibocsátása. |
| --- | --- |

4.

az előállított anyag vagy felhasznált prekurzor beágyazott kibocsátása.

| b) | A kapcsolódó kibocsátások 1 %-a, ha a mérési bizonytalanság nem javul. |
| --- | --- |

b)

A kapcsolódó kibocsátások 1 %-a, ha a mérési bizonytalanság nem javul.

A létesítmény nyomonkövetési módszerének javítására irányuló intézkedések akkor nem tekinthetők úgy, hogy észszerűtlen költségekkel járnak, ha e költségek maximum évi 2 000 EUR-nak felelnek meg.

A.4.   A létesítmények felosztása termelési folyamatokra

A létesítményeket rendszerhatárokkal rendelkező termelési folyamatokra kell bontani, amelyek biztosítják, hogy a vonatkozó ráfordításokat, teljesítményeket és kibocsátásokat e melléklet B–E. szakaszával összhangban nyomon lehessen követni, és a közvetlen és közvetett kibocsátásokat az e melléklet F. szakaszában foglalt szabályok alkalmazásával a II. melléklet 2. szakaszában meghatározott árucsoportokhoz lehessen hozzárendelni.

A létesítményeket a következőképpen kell felosztani a termelési folyamatokra:

| a) | A II. melléklet 2. szakaszában meghatározott, a létesítmény szempontjából releváns összesített árkategóriák mindegyikére egyetlen termelési folyamatot kell meghatározni. |
| --- | --- |

a)

A II. melléklet 2. szakaszában meghatározott, a létesítmény szempontjából releváns összesített árkategóriák mindegyikére egyetlen termelési folyamatot kell meghatározni.

| b) | Az a) ponttól eltérve külön termelési folyamatokat kell meghatározni minden olyan termelési útvonalra vonatkozóan, ahol ugyanabban a létesítményben a II. melléklet 3. szakasza szerinti különböző termelési útvonalakat alkalmaznak ugyanarra az összesített árukategóriára, vagy ahol az üzemeltető önkéntesen különböző árukat vagy árucsoportokat választ ki külön nyomon követés céljából. A termelési folyamatok még inkább részletekre bontott meghatározása használható akkor, ha az összhangban van a létesítményben alkalmazandó, választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerrel. |
| --- | --- |

b)

Az a) ponttól eltérve külön termelési folyamatokat kell meghatározni minden olyan termelési útvonalra vonatkozóan, ahol ugyanabban a létesítményben a II. melléklet 3. szakasza szerinti különböző termelési útvonalakat alkalmaznak ugyanarra az összesített árukategóriára, vagy ahol az üzemeltető önkéntesen különböző árukat vagy árucsoportokat választ ki külön nyomon követés céljából. A termelési folyamatok még inkább részletekre bontott meghatározása használható akkor, ha az összhangban van a létesítményben alkalmazandó, választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerrel.

| c) | Az a) ponttól eltérve, amennyiben az összetett áruk szempontjából releváns prekurzorok legalább egy részét ugyanabban a létesítményben állítják elő, mint az összetett árukat, és amennyiben az érintett prekurzorokat nem adják át a létesítményből értékesítés vagy más létesítményekben történő felhasználás céljából, a prekurzorok és összetett áruk termelése közös termelési folyamat alá tartozhat. Ebben az esetben a prekurzorok beágyazott kibocsátásának külön kiszámítását nem kell elvégezni. |
| --- | --- |

c)

Az a) ponttól eltérve, amennyiben az összetett áruk szempontjából releváns prekurzorok legalább egy részét ugyanabban a létesítményben állítják elő, mint az összetett árukat, és amennyiben az érintett prekurzorokat nem adják át a létesítményből értékesítés vagy más létesítményekben történő felhasználás céljából, a prekurzorok és összetett áruk termelése közös termelési folyamat alá tartozhat. Ebben az esetben a prekurzorok beágyazott kibocsátásának külön kiszámítását nem kell elvégezni.

| d) | A következő, az a) ponttól való ágazati eltérések alkalmazhatók:






  1. | Amennyiben a szinterezett érc, a nyersvas, a FeMn, a FeCr, a FeNi, a közvetlen redukált vas, a nyersacél, illetve a vas- vagy acéltermékek összesített árukategóriájába tartozó két vagy több árut ugyanabban a létesítményben termelnek, a beágyazott kibocsátás nyomon követése és jelentése történhet úgy, hogy az összes ilyen árura vonatkozóan egy közös termelési folyamatot határoznak meg. |
| --- | --- | --- |

d)

A következő, az a) ponttól való ágazati eltérések alkalmazhatók:

1.

Amennyiben a szinterezett érc, a nyersvas, a FeMn, a FeCr, a FeNi, a közvetlen redukált vas, a nyersacél, illetve a vas- vagy acéltermékek összesített árukategóriájába tartozó két vagy több árut ugyanabban a létesítményben termelnek, a beágyazott kibocsátás nyomon követése és jelentése történhet úgy, hogy az összes ilyen árura vonatkozóan egy közös termelési folyamatot határoznak meg.

| 2. | Amennyiben a megmunkálatlan alumínium vagy az alumíniumtermékek csoportjából kettő vagy több árut ugyanabban a létesítményben termelnek, a beágyazott kibocsátás nyomon követése és jelentése történhet úgy, hogy az összes ilyen árura vonatkozóan egy közös termelési folyamatot határoznak meg. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a megmunkálatlan alumínium vagy az alumíniumtermékek csoportjából kettő vagy több árut ugyanabban a létesítményben termelnek, a beágyazott kibocsátás nyomon követése és jelentése történhet úgy, hogy az összes ilyen árura vonatkozóan egy közös termelési folyamatot határoznak meg.

| 3. | A vegyes műtrágyák előállítása esetében az adott termelési folyamatra vonatkozó nyomon követés és jelentéstétel egyszerűsíthető a vegyes műtrágyákban található nitrogén egy tonnájára eső beágyazott kibocsátás egységes értékének meghatározásával, függetlenül a nitrogén kémiai formátumától (ammónium-, nitrát- vagy karbamid formátum). |
| --- | --- |

3.

A vegyes műtrágyák előállítása esetében az adott termelési folyamatra vonatkozó nyomon követés és jelentéstétel egyszerűsíthető a vegyes műtrágyákban található nitrogén egy tonnájára eső beágyazott kibocsátás egységes értékének meghatározásával, függetlenül a nitrogén kémiai formátumától (ammónium-, nitrát- vagy karbamid formátum).

| e) | Amennyiben a létesítmény egy része olyan áruk termelését szolgálja, amelyek nem szerepelnek az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében, ajánlott javítás, hogy a létesítmény teljes kibocsátási adatai teljességének alátámasztása céljából ezt a részt egy további termelési folyamatként kövessék nyomon. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben a létesítmény egy része olyan áruk termelését szolgálja, amelyek nem szerepelnek az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében, ajánlott javítás, hogy a létesítmény teljes kibocsátási adatai teljességének alátámasztása céljából ezt a részt egy további termelési folyamatként kövessék nyomon.

B.   A KÖZVETLEN KIBOCSÁTÁSOK NYOMON KÖVETÉSE A LÉTESÍTMÉNYEK SZINTJÉN

B.1.   A forrásanyagok és kibocsátó források teljessége

Az üzemeltetőnek egyértelműen ismernie kell a létesítmény határait és termelési folyamatait, és meg kell határozni azokat a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában, figyelembe véve a II. melléklet 2. szakaszában és az e melléklet B.9. szakaszában meghatározott ágazatspecifikus követelményeket. A következő elveket kell alkalmazni:

| 1. | Legalább a II. melléklet 2. szakaszában felsorolt áruk termeléséhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi releváns üvegházhatásúgáz-kibocsátó forrást és forrásanyagot le kell fedni. |
| --- | --- |

1.

Legalább a II. melléklet 2. szakaszában felsorolt áruk termeléséhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi releváns üvegházhatásúgáz-kibocsátó forrást és forrásanyagot le kell fedni.

| 2. | Ajánlott a teljes létesítmény összes kibocsátó forrására és forrásanyagára kiterjedő javítás az elfogadhatósági ellenőrzések elvégzése, valamint a létesítmény egésze energia- és kibocsátáshatékonyságának ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

2.

Ajánlott a teljes létesítmény összes kibocsátó forrására és forrásanyagára kiterjedő javítás az elfogadhatósági ellenőrzések elvégzése, valamint a létesítmény egésze energia- és kibocsátáshatékonyságának ellenőrzése érdekében.

| 3. | A jelentéstételi időszak alatt a rendes üzemelés, valamint a rendkívüli események – beleértve az üzemindítás és -leállítás, valamint a vészhelyzetek – során jelentkező valamennyi kibocsátást figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

3.

A jelentéstételi időszak alatt a rendes üzemelés, valamint a rendkívüli események – beleértve az üzemindítás és -leállítás, valamint a vészhelyzetek – során jelentkező valamennyi kibocsátást figyelembe kell venni.

| 4. | A szállításhoz használt járművekből származó kibocsátások nem tartoznak ide. |
| --- | --- |

4.

A szállításhoz használt járművekből származó kibocsátások nem tartoznak ide.

B.2.   A nyomonkövetési módszertan megválasztása

Az alkalmazandó módszertan vagy:

| 1. | A számításon alapuló módszer, amely a forrásanyagokból történő kibocsátásnak a mérőrendszerekkel kapott, tevékenységre vonatkozó adatok és a laboratóriumi elemzésekből vagy standard értékekből származó kiegészítő paraméterek alapján történő meghatározásából állnak. A számításon alapuló módszert a szabványos módszer vagy az anyagmérlegen alapuló módszer segítségével lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

A számításon alapuló módszer, amely a forrásanyagokból történő kibocsátásnak a mérőrendszerekkel kapott, tevékenységre vonatkozó adatok és a laboratóriumi elemzésekből vagy standard értékekből származó kiegészítő paraméterek alapján történő meghatározásából állnak. A számításon alapuló módszert a szabványos módszer vagy az anyagmérlegen alapuló módszer segítségével lehet alkalmazni.

| 2. | A mérésen alapuló módszer, amely a kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat a füstgázban lévő, üvegházhatást okozó gáz koncentrációjának és a füstgázáramnak a folyamatos mérésével határozza meg. |
| --- | --- |

2.

A mérésen alapuló módszer, amely a kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat a füstgázban lévő, üvegházhatást okozó gáz koncentrációjának és a füstgázáramnak a folyamatos mérésével határozza meg.

Ettől eltérve az e rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 5. cikkében meghatározott feltételek mellett más módszerek is alkalmazhatók.

A legpontosabb és legmegbízhatóbb eredményeket adó nyomonkövetési módszertant kell kiválasztani, kivéve, ha a B.9. szakasz szerinti ágazatspecifikus követelmények egy adott módszertant írnak elő. Az alkalmazott nyomonkövetési módszer lehet olyan módszerek kombinációja, amelyek révén a létesítmény kibocsátásának különböző részeit az alkalmazandó módszerek bármelyikével nyomon követik.

A nyomonkövetési módszer dokumentációjának egyértelműen meg kell határoznia a következőket:

| a) | mely forrásanyag esetében alkalmaznak számításon alapuló szabványos módszert vagy anyagmérlegen alapuló módszert, beleértve az e melléklet B.3.4. szakaszában megadott minden egyes vonatkozó paraméter meghatározásának részletes leírását; |
| --- | --- |

a)

mely forrásanyag esetében alkalmaznak számításon alapuló szabványos módszert vagy anyagmérlegen alapuló módszert, beleértve az e melléklet B.3.4. szakaszában megadott minden egyes vonatkozó paraméter meghatározásának részletes leírását;

| b) | mely kibocsátó forrás esetében alkalmaznak mérésen alapuló módszert, beleértve az e melléklet B.6. szakaszában előírt valamennyi releváns elem leírását; |
| --- | --- |

b)

mely kibocsátó forrás esetében alkalmaznak mérésen alapuló módszert, beleértve az e melléklet B.6. szakaszában előírt valamennyi releváns elem leírását;

| c) | a létesítmény megfelelő ábrája és folyamatleírása révén annak bizonyítéka, hogy nincsenek hiányos adatok, és a létesítmény kibocsátásának kétszeres beszámítása sem fordul elő. |
| --- | --- |

c)

a létesítmény megfelelő ábrája és folyamatleírása révén annak bizonyítéka, hogy nincsenek hiányos adatok, és a létesítmény kibocsátásának kétszeres beszámítása sem fordul elő.

A létesítmény kibocsátását a következőképpen kell meghatározni:

Formula
  (4. egyenlet)

ahol:

| EmInst | a létesítmény (közvetlen) kibocsátása tonna CO2-egyenértékben kifejezve, |
| --- | --- |
| Emcalc,i | az i forrásanyagból származó, számításon alapuló módszerrel meghatározott, CO2-tonna-egyenértékben kifejezett kibocsátás, |
| Emcalc,i | a j kibocsátó forrásból származó, mérésen alapuló módszerrel meghatározott, CO2-tonna-egyenértékben kifejezett kibocsátás, és |
| Emother,k | más módszerrel meghatározott kibocsátások, k index CO2-tonna-egyenértékben kifejezve. |

EmInst

a létesítmény (közvetlen) kibocsátása tonna CO2-egyenértékben kifejezve,

Emcalc,i

az i forrásanyagból származó, számításon alapuló módszerrel meghatározott, CO2-tonna-egyenértékben kifejezett kibocsátás,

Emcalc,i

a j kibocsátó forrásból származó, mérésen alapuló módszerrel meghatározott, CO2-tonna-egyenértékben kifejezett kibocsátás, és

Emother,k

más módszerrel meghatározott kibocsátások, k index CO2-tonna-egyenértékben kifejezve.

B.3.   A CO2 számításon alapuló módszertanának képlete és paraméterei

B.3.1.   Szabványos módszer

A kibocsátásokat minden egyes forrásanyagra külön-külön kell kiszámítani az alábbiak szerint:

B.3.1.1.   Égésből származó kibocsátások:

Az égésből származó kibocsátásokat a szabványos módszerrel kell kiszámítani az alábbiak szerint:

Formula
  (5. egyenlet)

ahol:

| Emi | az i tüzelőanyag által okozott kibocsátás [t CO2], |
| --- | --- |
| EFi | az i tüzelőanyag kibocsátás tényezője [t CO2/TJ], |
| ADi | az i tüzelőanyag tevékenységre vonatkozó adatai [TJ], amelyet az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: |

Emi

az i tüzelőanyag által okozott kibocsátás [t CO2],

EFi

az i tüzelőanyag kibocsátás tényezője [t CO2/TJ],

ADi

az i tüzelőanyag tevékenységre vonatkozó adatai [TJ], amelyet az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

Formula
  (6. egyenlet)

| FQi | az i tüzelőanyag elfogyasztott mennyisége [t vagy m3], |
| --- | --- |
| NCVi | az i tüzelőanyag nettó fűtőértéke (alsó fűtőérték) [TJ/t vagy TJ/m3], |
| OFi | az i tüzelőanyag oxidációs tényezője (mértékegység nélküli), amelyet az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: |

FQi

az i tüzelőanyag elfogyasztott mennyisége [t vagy m3],

NCVi

az i tüzelőanyag nettó fűtőértéke (alsó fűtőérték) [TJ/t vagy TJ/m3],

OFi

az i tüzelőanyag oxidációs tényezője (mértékegység nélküli), amelyet az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

Formula
  (7. egyenlet)

| Cash | a hamuban és füstgáztisztításból származó porban lévő szén, és |
| --- | --- |
| Ctotal | az elégetett tüzelőanyagban található összes szén. |

Cash

a hamuban és füstgáztisztításból származó porban lévő szén, és

Ctotal

az elégetett tüzelőanyagban található összes szén.

Az a konzervatív feltételezés, hogy OF = 1, mindig használható a nyomonkövetési erőfeszítések csökkentésére.

Feltéve, hogy ez nagyobb pontosságot eredményez, az égésből származó kibocsátások szabványos módszere a következőképpen módosítható:

| a) | a tevékenységre vonatkozó adatokat tüzelőanyag-mennyiségként (tonnában vagy m3-ben) kell kifejezni; |
| --- | --- |

a)

a tevékenységre vonatkozó adatokat tüzelőanyag-mennyiségként (tonnában vagy m3-ben) kell kifejezni;

| b) | az EF-t t CO2/t tüzelőanyagban vagy adott esetben t CO2/m3 tüzelőanyagban kell kifejezni; és |
| --- | --- |

b)

az EF-t t CO2/t tüzelőanyagban vagy adott esetben t CO2/m3 tüzelőanyagban kell kifejezni; és

| c) | az NCV kihagyható a számításból. Ajánlott azonban javítani az NCV-jelentést annak érdekében, hogy lehetővé váljon a következetesség ellenőrzése és a teljes termelési folyamat energiahatékonyságának nyomon követése. |
| --- | --- |

c)

az NCV kihagyható a számításból. Ajánlott azonban javítani az NCV-jelentést annak érdekében, hogy lehetővé váljon a következetesség ellenőrzése és a teljes termelési folyamat energiahatékonyságának nyomon követése.

Ha egy i tüzelőanyag kibocsátási tényezőjét a széntartalom és az NCV elemzéséből kell kiszámítani, a következő egyenletet kell használni:

Formula
  (8. egyenlet)

Ha egy anyag vagy tüzelőanyag t CO2/tonnában kifejezett kibocsátási tényezőjét az elemzett széntartalomból kell kiszámítani, a következő egyenletet kell használni:

Formula
  (9. egyenlet)

ahol:

| f | a CO2 és C moláris tömegének aránya: f = 3,664 t CO2/t C. |
| --- | --- |

f

a CO2 és C moláris tömegének aránya: f = 3,664 t CO2/t C.

Mivel – feltéve, hogy a B.3.3. szakaszban megadott kritériumok teljesülnek – a biomassza kibocsátási tényezője nulla, ezt a tényt a kevert tüzelőanyagok (azaz a fosszilis és biomassza összetevőket egyaránt tartalmazó tüzelőanyagok) esetében az alábbiak szerint lehet figyelembe venni:

Formula
  (10. egyenlet)

ahol:

| EFpre,i | az i tüzelőanyag előzetes kibocsátási tényezője (kibocsátási tényező, feltételezve, hogy a teljes tüzelőanyag fosszilis) és |
| --- | --- |
| BFi | az i tüzelőanyag biomasszahányada (mértékegység nélküli). |

EFpre,i

az i tüzelőanyag előzetes kibocsátási tényezője (kibocsátási tényező, feltételezve, hogy a teljes tüzelőanyag fosszilis) és

BFi

az i tüzelőanyag biomasszahányada (mértékegység nélküli).

Fosszilis tüzelőanyagok esetében és ha a biomasszahányad nem ismert, a BFi
  -t konzervatív nulla értékre kell beállítani.

B.3.1.2.   Technológiai kibocsátások:

A technológiai kibocsátásokat a szabványos módszerrel kell kiszámítani az alábbiak szerint:

Formula
  (11. egyenlet)

ahol:

| ADj | a j anyag tevékenységre vonatkozó adatai [t anyag], |
| --- | --- |
| EFj | a j anyag kibocsátás tényezője [t CO2/t], valamint |
| Cfjj | a j anyag konverziós tényezője (mértékegység nélküli). |

ADj

a j anyag tevékenységre vonatkozó adatai [t anyag],

EFj

a j anyag kibocsátás tényezője [t CO2/t], valamint

Cfjj

a j anyag konverziós tényezője (mértékegység nélküli).

Az a konzervatív feltételezés, hogy CFj
   = 1, mindig használható a nyomonkövetési erőfeszítések csökkentésére.

Szervetlen és szerves szénformákat tartalmazó, a folyamatba belépő vegyes anyagok esetén az üzemeltető választhat:

| 1. | a vegyes anyag teljes előzetes kibocsátási tényezőjét a teljes széntartalom (CCj
  ) elemzésével, valamint egy konverziós tényező és – adott esetben – a biomasszahányad és az ehhez a teljes széntartalomhoz kapcsolódó fűtőérték alkalmazásával határozza meg; vagy |
| --- | --- |

1.

a vegyes anyag teljes előzetes kibocsátási tényezőjét a teljes széntartalom (CCj
  ) elemzésével, valamint egy konverziós tényező és – adott esetben – a biomasszahányad és az ehhez a teljes széntartalomhoz kapcsolódó fűtőérték alkalmazásával határozza meg; vagy

| 2. | a szerves és szervetlen tartalmakat külön-külön határozza meg, és két külön forrásanyagként kezeli azokat. |
| --- | --- |

2.

a szerves és szervetlen tartalmakat külön-külön határozza meg, és két külön forrásanyagként kezeli azokat.

Figyelembe véve a tevékenységre vonatkozó adatokhoz rendelkezésre álló mérési rendszereket és a kibocsátási tényező meghatározására szolgáló módszereket, a karbonátok bomlásából származó kibocsátások esetében az alábbi két módszer közül minden egyes forrásanyag esetében a pontosabb eredményeket adó módszert kell kiválasztani:

| — | A. módszer (a belépő anyagok alapján): A kibocsátási tényező, a konverziós tényező és a tevékenységre vonatkozó adatok a folyamatba belépő anyag mennyiségéhez kapcsolódnak. A VIII. melléklet 3. táblázatában meghatározott tiszta karbonátok standard kibocsátási tényezőit kell használni, figyelembe véve az anyagnak az e melléklet B.5. szakaszával összhangban meghatározott összetételét. |
| --- | --- |

—

A. módszer (a belépő anyagok alapján): A kibocsátási tényező, a konverziós tényező és a tevékenységre vonatkozó adatok a folyamatba belépő anyag mennyiségéhez kapcsolódnak. A VIII. melléklet 3. táblázatában meghatározott tiszta karbonátok standard kibocsátási tényezőit kell használni, figyelembe véve az anyagnak az e melléklet B.5. szakaszával összhangban meghatározott összetételét.

| — | B. módszer (a kilépő anyagok alapján): A kibocsátási tényező, a konverziós tényező és a tevékenységre vonatkozó adatok a folyamatból kilépő anyag mennyiségéhez kapcsolódnak. A fémoxidok széntelenítés utáni, a VIII. melléklet 4. táblázatában meghatározott standard kibocsátási tényezőit kell használni, figyelembe véve az adott anyagnak az e melléklet B.5. szakaszával összhangban meghatározott összetételét. |
| --- | --- |

—

B. módszer (a kilépő anyagok alapján): A kibocsátási tényező, a konverziós tényező és a tevékenységre vonatkozó adatok a folyamatból kilépő anyag mennyiségéhez kapcsolódnak. A fémoxidok széntelenítés utáni, a VIII. melléklet 4. táblázatában meghatározott standard kibocsátási tényezőit kell használni, figyelembe véve az adott anyagnak az e melléklet B.5. szakaszával összhangban meghatározott összetételét.

A nem karbonátokból származó technológiai CO2-kibocsátások esetében az A. módszert kell alkalmazni.

B.3.2.   Anyagmérlegen alapuló módszer

Az egyes forrásanyagokra vonatkozó CO2-mennyiségeket az egyes anyagok széntartalma alapján kell kiszámítani, a tüzelőanyagok és a technológiai alapanyagok megkülönböztetése nélkül. A létesítményt a kibocsátás helyett a termékekben elhagyó szén-dioxidot a kimeneti forrásanyagok veszik figyelembe, amelyek így a tevékenységre vonatkozó negatív adatokkal rendelkeznek.

Az egyes forrásanyagoknak megfelelő kibocsátásokat a következőképpen kell kiszámítani:

Formula
  (12. egyenlet)

ahol:

| ADk | a k anyag tevékenységre vonatkozó adatai [az i anyag tonnája], a kimenetek esetében az ADk
  negatív, |
| --- | --- |
| f | a CO2 és C moláris tömegének aránya:f = 3,664 t CO2/t C, és |
| CCk | a k anyag széntartalma (mértékegység nélküli és pozitív). |

ADk

a k anyag tevékenységre vonatkozó adatai [az i anyag tonnája], a kimenetek esetében az ADk
  negatív,

f

a CO2 és C moláris tömegének aránya:f = 3,664 t CO2/t C, és

CCk

a k anyag széntartalma (mértékegység nélküli és pozitív).

Ha a k tüzelőanyag széntartalmát a t CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényezőből számítják ki, a következő egyenletet kell használni:

Formula
  (13. egyenlet)

Ha egy k anyag vagy tüzelőanyag széntartalmát a t CO2/t-ban kifejezett kibocsátási tényezőből számítják ki, a következő egyenletet kell használni:

Formula
  (14. egyenlet)

Kevert tüzelőanyagok, azaz fosszilis és biomassza összetevőket vagy keverékeket egyaránt tartalmazó tüzelőanyagok esetében a biomasszahányad akkor vehető figyelembe, ha a B.3.3. szakaszban előírt kritériumok teljesülnek az alábbiak szerint:

Formula
  (15. egyenlet)

ahol:

| CCpre,k | a k tüzelőanyag előzetes kibocsátási tényezője (kibocsátási tényező, feltételezve, hogy a teljes tüzelőanyag fosszilis) és |
| --- | --- |
| BFk | a k tüzelőanyag biomasszahányada (mértékegység nélküli). |

CCpre,k

a k tüzelőanyag előzetes kibocsátási tényezője (kibocsátási tényező, feltételezve, hogy a teljes tüzelőanyag fosszilis) és

BFk

a k tüzelőanyag biomasszahányada (mértékegység nélküli).

Fosszilis tüzelőanyagok vagy anyagok esetében, és ha a biomasszahányad nem ismert, a BF-t konzervatív nulla értékre kell beállítani. Amennyiben biomasszát használnak alapanyagként vagy tüzelőanyagként, és a kimeneti anyagok szenet tartalmaznak, a teljes anyagmérlegnek konzervatív módon kell kezelnie a biomasszahányadot, ami azt jelenti, hogy a biomassza teljes kimenő szénhez viszonyított aránya nem haladhatja meg a bemeneti anyagokban és tüzelőanyagokban található biomassza teljes részarányát, kivéve, ha az üzemeltető „az atom nyomonkövetése” (trace the atom) (sztöchiometriai) módszerrel vagy 14C elemzéssel bizonyítékot szolgáltat arra, hogy a kimeneti anyagokban magasabb a biomassza aránya.

B.3.3.   A biomassza-kibocsátás nulla százalékos adókulcsának kritériumai

Amennyiben biomasszát használnak égési tüzelőanyagként, annak meg kell felelnie az e szakaszban foglalt kritériumoknak. Amennyiben az égetéshez felhasznált biomassza nem felel meg ezeknek a kritériumoknak, széntartalmát fosszilis eredetű szénnek tekintik.

| 1. | A biomasszának meg kell felelnie az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(7) és (10) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak. |
| --- | --- |

1.

A biomasszának meg kell felelnie az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(7) és (10) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak.

| 2. | Az előző ponttól eltérve a hulladékban található vagy abból előállított biomasszának, valamint a mezőgazdasági, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradékanyagoktól eltérő maradékanyagokból előállított biomasszának csak az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (10) bekezdésében meghatározott kritériumoknak kell megfelelnie. Ez a pont azon hulladékokra és maradékanyagokra is vonatkozik, amelyeket a tüzelőanyaggá való további átalakítás előtt valamilyen egyéb termékké dolgoznak fel. |
| --- | --- |

2.

Az előző ponttól eltérve a hulladékban található vagy abból előállított biomasszának, valamint a mezőgazdasági, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradékanyagoktól eltérő maradékanyagokból előállított biomasszának csak az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (10) bekezdésében meghatározott kritériumoknak kell megfelelnie. Ez a pont azon hulladékokra és maradékanyagokra is vonatkozik, amelyeket a tüzelőanyaggá való további átalakítás előtt valamilyen egyéb termékké dolgoznak fel.

| 3. | A települési szilárd hulladékból előállított villamos energiára, fűtőenergiára és hűtőenergiára nem vonatkoznak az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (10) bekezdésében meghatározott kritériumok. |
| --- | --- |

3.

A települési szilárd hulladékból előállított villamos energiára, fűtőenergiára és hűtőenergiára nem vonatkoznak az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (10) bekezdésében meghatározott kritériumok.

| 4. | Az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(7) és (10) bekezdésben megállapított kritériumok a biomassza földrajzi eredetétől függetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

4.

Az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(7) és (10) bekezdésben megállapított kritériumok a biomassza földrajzi eredetétől függetlenül alkalmazandók.

| 5. | Az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(7) és (10) bekezdésben megállapított kritériumoknak való megfelelést az említett irányelv 30. cikkével és 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban értékelik. |
| --- | --- |

5.

Az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikkének (2)–(7) és (10) bekezdésben megállapított kritériumoknak való megfelelést az említett irányelv 30. cikkével és 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban értékelik.

B.3.4.   Lényeges paraméterek

Az e melléklet B.3.1–B.3.3. szakaszában megadott képletekkel összhangban minden egyes forrásanyagra meg kell határozni a következő paramétereket:

| 1. | Szabványos módszer, égés:






  — | Minimumkövetelmény: Tüzelőanyag-mennyiség (t vagy m3), kibocsátási tényező (t CO2/t vagy t CO2/m3). |
| --- | --- | --- |

1.

Szabványos módszer, égés:

—

Minimumkövetelmény: Tüzelőanyag-mennyiség (t vagy m3), kibocsátási tényező (t CO2/t vagy t CO2/m3).

| — | Javításra vonatkozó javaslat: Tüzelőanyag-mennyiség (t vagy m3), NCV (TJ/t vagy TJ/m3), Kibocsátási tényező (t CO2/TJ), Oxidációs tényező, Biomasszahányad, a B.3.3. szakaszban foglalt kritériumok teljesítésének bizonyítéka. |
| --- | --- |

—

Javításra vonatkozó javaslat: Tüzelőanyag-mennyiség (t vagy m3), NCV (TJ/t vagy TJ/m3), Kibocsátási tényező (t CO2/TJ), Oxidációs tényező, Biomasszahányad, a B.3.3. szakaszban foglalt kritériumok teljesítésének bizonyítéka.

| 2. | Szabványos módszer, technológiai kibocsátások:






  — | Minimumkövetelmény: Tevékenységre vonatkozó adatok (t vagy m3), Kibocsátási tényező (t CO2/t vagy t CO2/m3). |
| --- | --- | --- |

2.

Szabványos módszer, technológiai kibocsátások:

—

Minimumkövetelmény: Tevékenységre vonatkozó adatok (t vagy m3), Kibocsátási tényező (t CO2/t vagy t CO2/m3).

| — | Javításra vonatkozó javaslat: Tevékenységre vonatkozó adatok (t vagy m3), Kibocsátási tényező (t CO2/t vagy t CO2/m3), konverziós tényező. |
| --- | --- |

—

Javításra vonatkozó javaslat: Tevékenységre vonatkozó adatok (t vagy m3), Kibocsátási tényező (t CO2/t vagy t CO2/m3), konverziós tényező.

| 3. | Anyagmérleg:






  — | Minimumkövetelmény: Anyagmennyiség (t), Széntartalom (t C/t anyag). |
| --- | --- | --- |

3.

Anyagmérleg:

—

Minimumkövetelmény: Anyagmennyiség (t), Széntartalom (t C/t anyag).

| — | Javításra vonatkozó javaslat: Anyagmennyiség (t), Széntartalom (t C/t anyag), NCV (TJ/t), biomasszahányad, a B.3.3. szakaszban foglalt kritériumok teljesítésének bizonyítéka. |
| --- | --- |

—

Javításra vonatkozó javaslat: Anyagmennyiség (t), Széntartalom (t C/t anyag), NCV (TJ/t), biomasszahányad, a B.3.3. szakaszban foglalt kritériumok teljesítésének bizonyítéka.

B.4.   A tevékenységre vonatkozó adatok követelményei

B.4.1.   Folyamatos vagy tételenkénti mérés

Amennyiben egy jelentéstételi időszakra tüzelőanyag- vagy anyagmennyiséget kell meghatározni, beleértve az árukat és a közbenső termékeket is, a következő módszerek egyikét lehet választani és meghatározni a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában:

| 1. | az anyag fogyasztási vagy előállítási helye szerinti folyamatnál végzett folyamatos mérés alapján; |
| --- | --- |

1.

az anyag fogyasztási vagy előállítási helye szerinti folyamatnál végzett folyamatos mérés alapján;

| 2. | az egyesével kibocsátott vagy előállított mennyiségek (tételenkénti) mérésének összesítése alapján, a vonatkozó készletváltozások figyelembevételével. Ennek érdekében be kell tartani a következőket:






  a) | a jelentéstételi időszakban felhasznált tüzelőanyag vagy más anyag mennyiségét a következőképpen kell kiszámítani: a jelentéstételi időszakban beszállított tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége mínusz a létesítményből kiszállított tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége plusz a jelentéstételi időszak elején készleten lévő tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége mínusz a jelentéstételi időszak végén készleten lévő tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége; |
| --- | --- | --- |

2.

az egyesével kibocsátott vagy előállított mennyiségek (tételenkénti) mérésének összesítése alapján, a vonatkozó készletváltozások figyelembevételével. Ennek érdekében be kell tartani a következőket:

a)

a jelentéstételi időszakban felhasznált tüzelőanyag vagy más anyag mennyiségét a következőképpen kell kiszámítani: a jelentéstételi időszakban beszállított tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége mínusz a létesítményből kiszállított tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége plusz a jelentéstételi időszak elején készleten lévő tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége mínusz a jelentéstételi időszak végén készleten lévő tüzelőanyag vagy más anyag mennyisége;

| b) | az áruk vagy közbenső termékek termelési szintjét a következőképpen kell kiszámítani: a kiszállított mennyiség mínusz a beszállított mennyiség mínusz a jelentéstételi időszak elején készleten lévő termék vagy mennyisége plusz a jelentéstételi időszak végén készleten lévő termék vagy más anyag mennyisége. A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a termelési folyamat ugyanazon termelési folyamatba visszajuttatott termékeit le kell vonni az előállított mennyiségből. |
| --- | --- |

b)

az áruk vagy közbenső termékek termelési szintjét a következőképpen kell kiszámítani: a kiszállított mennyiség mínusz a beszállított mennyiség mínusz a jelentéstételi időszak elején készleten lévő termék vagy mennyisége plusz a jelentéstételi időszak végén készleten lévő termék vagy más anyag mennyisége. A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a termelési folyamat ugyanazon termelési folyamatba visszajuttatott termékeit le kell vonni az előállított mennyiségből.

Amennyiben műszakilag megvalósíthatatlan vagy észszerűtlen költségekhez vezetne a készleten lévő mennyiségek közvetlen mérés általi megállapítása, ezek a mennyiségek a következők egyike alapján becsülhetők meg:

| 1. | az előző évekből származó és a jelentési időszakra vonatkozó megfelelő tevékenységi szintekkel korrelált adatok; |
| --- | --- |

1.

az előző évekből származó és a jelentési időszakra vonatkozó megfelelő tevékenységi szintekkel korrelált adatok;

| 2. | dokumentált eljárások és a jelentési időszakra vonatkozó auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő adatok. |
| --- | --- |

2.

dokumentált eljárások és a jelentési időszakra vonatkozó auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő adatok.

Amennyiben a termékek, anyagok vagy tüzelőanyagok mennyiségének a teljes jelentéstételi időszakra történő meghatározása műszakilag megvalósíthatatlan, vagy észszerűtlen költségekhez vezetne, a következő legmegfelelőbb nap választható a jelentéstételi időszak és a következő időszak elválasztására. Ezt az előírt jelentéstételi időszaknak megfelelően egyeztetni kell. Az egyes termékeknél, anyagoknál vagy tüzelőanyagoknál jelentkező eltéréseket egyértelműen dokumentálni kell, hogy azok képezzék a jelentési időszakra reprezentatív érték alapját, és ezeket kellő mértékben figyelembe kell venni a következő év vonatkozásában.

B.4.2.   Az üzemeltető irányítás alatt lévő mérőrendszerek

A termékek, anyagok vagy tüzelőanyagok mennyiségének meghatározására az előnyben részesített módszer az, hogy a létesítmény üzemeltetője a saját irányítása alatt lévő mérőrendszereket használja. Az üzemeltető saját irányításán kívül eső mérőrendszerek – különösen, ha azok az anyag vagy tüzelőanyag beszállítójának irányítása alatt állnak – a következő esetekben használhatók:

| 1. | ha az üzemeltető nem rendelkezik saját mérőrendszerrel a vonatkozó adatsor meghatározásához; |
| --- | --- |

1.

ha az üzemeltető nem rendelkezik saját mérőrendszerrel a vonatkozó adatsor meghatározásához;

| 2. | ha az adatsornak az üzemeltető saját mérőrendszere által történő meghatározása műszakilag nem megvalósítható, vagy észszerűtlen költségekhez vezetne; |
| --- | --- |

2.

ha az adatsornak az üzemeltető saját mérőrendszere által történő meghatározása műszakilag nem megvalósítható, vagy észszerűtlen költségekhez vezetne;

| 3. | ha az üzemeltetőnek bizonyítéka van arra, hogy az üzemeltető saját irányításán kívül eső mérőrendszer megbízhatóbb eredményeket ad, és kevésbé van kitéve a valótlanságokkal kapcsolatos kockázatoknak. |
| --- | --- |

3.

ha az üzemeltetőnek bizonyítéka van arra, hogy az üzemeltető saját irányításán kívül eső mérőrendszer megbízhatóbb eredményeket ad, és kevésbé van kitéve a valótlanságokkal kapcsolatos kockázatoknak.

Abban az esetben, ha az üzemeltető saját irányításán kívül eső mérőrendszereket használ, az alkalmazandó adatforrások a következők:

| 1. | a kereskedelmi partnerek által kibocsátott számlákon szereplő mennyiségek, amennyiben két független kereskedelmi partner között jön létre kereskedelmi tranzakció; |
| --- | --- |

1.

a kereskedelmi partnerek által kibocsátott számlákon szereplő mennyiségek, amennyiben két független kereskedelmi partner között jön létre kereskedelmi tranzakció;

| 2. | a mérőrendszerek közvetlen leolvasása. |
| --- | --- |

2.

a mérőrendszerek közvetlen leolvasása.

B.4.3.   A mérőrendszerekre vonatkozó követelmények

Alaposan ismerni kell a tüzelőanyag- és anyagmennyiségek mérésével kapcsolatos bizonytalanságot, beleértve a működési környezet hatását és adott esetben a készletmeghatározás bizonytalanságát is. A mérőműszereket úgy kell kiválasztani, hogy a lehető legkisebb bizonytalanságot biztosítsák anélkül, hogy indokolatlan költségekkel járnának, és az alkalmazandó műszaki szabványokkal és követelményekkel összhangban megfelelőek legyenek arra a környezetre, amelyben használják őket. Amennyiben rendelkezésre állnak, a jogszabályban előírt metrológiai ellenőrzés hatálya alá eső műszereket kell előnyben részesíteni. Ez esetben a metrológiai ellenőrzésre vonatkozó nemzeti jogszabályok által az adott mérés esetében meghatározott, megengedhető legnagyobb hiba használható bizonytalanságként.

Ha egy mérőműszert működési hiba miatt kell lecserélni, vagy mert a kalibrálás azt mutatja, hogy a követelmények már nem teljesülnek, akkor olyan műszerekkel kell helyettesíteni, amelyek a meglévő műszerhez képest ugyanolyan vagy jobb bizonytalansági szintet biztosítanak.

B.4.4.   Javításra vonatkozó javaslat

Javításra vonatkozó javaslatnak tekinthető a forrásanyag vagy a kibocsátó forrás teljes kibocsátásával arányos mérési bizonytalanság elérése, a legkisebb bizonytalansággal a kibocsátások legnagyobb részei esetében. Tájékoztatásul, ha a kibocsátás meghaladja az évi 500 000 tonna CO2-t, a teljes jelentéstételi időszak alatti bizonytalanságnak – adott esetben a készletváltozások figyelembevételével – 1,5 %-nak vagy annál jobbnak kell lennie. Évi 10 000 t CO2 alatti kibocsátás esetén elfogadható a 7,5 %-nál kisebb bizonytalanság.

B.5.   A CO2 számítási tényezőire vonatkozó követelmények

B.5.1.   A számítási tényezők meghatározásának módszerei

A számításon alapuló módszertanhoz szükséges számítási tényezők meghatározásához a következő módszerek egyike választható:

| 1. | standard értékek használata; |
| --- | --- |

1.

standard értékek használata;

| 2. | a vonatkozó számítási tényező és a méréshez könnyebben hozzáférhető egyéb tulajdonságok közötti empirikus korrelációkon alapuló közvetett adatok használata; |
| --- | --- |

2.

a vonatkozó számítási tényező és a méréshez könnyebben hozzáférhető egyéb tulajdonságok közötti empirikus korrelációkon alapuló közvetett adatok használata;

| 3. | laboratóriumi elemzésen alapuló értékek használata. |
| --- | --- |

3.

laboratóriumi elemzésen alapuló értékek használata.

A számítási tényezőket a kapcsolódó tevékenységre vonatkozó adatok esetében használt állapottal összhangban kell meghatározni, utalva a tüzelőanyag vagy más anyag állapotára, amelyben a tüzelőanyagot vagy más anyagot beszerezték vagy a kibocsátást eredményező folyamatban használták, mielőtt porlasztják vagy más kezelésnek vetik alá a laboratóriumi elemzés céljából. Amennyiben ez észszerűtlen költségeket okozna, vagy nagyobb pontosság érhető el, a tevékenységre vonatkozó adatokat és a számítási tényezőket ellentmondásmentesen jelenteni lehet, utalva arra az állapotra, amelyben a laboratóriumi elemzéseket végzik.

B.5.2.   Alkalmazandó standard értékek

Az I. típusú standard értékek csak akkor alkalmazandók, ha ugyanarra a paraméterre és anyagra vagy tüzelőanyagra vonatkozóan nem áll rendelkezésre II. típusú standard érték.

Az I. típusú standard értékek a következők:

| a) | a VIII. mellékletben meghatározott standard tényezők; |
| --- | --- |

a)

a VIII. mellékletben meghatározott standard tényezők;

| b) | az ÜHG-jegyzékekre vonatkozó legújabb IPCC-iránymutatásokban (1) szereplő standard tényezők; |
| --- | --- |

b)

az ÜHG-jegyzékekre vonatkozó legújabb IPCC-iránymutatásokban (1) szereplő standard tényezők;

| c) | a múltban végzett laboratóriumi elemzéseken alapuló, 5 évnél nem régebbi és a tüzelőanyagra vagy más anyagra nézve reprezentatívnak tekintett értékek. |
| --- | --- |

c)

a múltban végzett laboratóriumi elemzéseken alapuló, 5 évnél nem régebbi és a tüzelőanyagra vagy más anyagra nézve reprezentatívnak tekintett értékek.

A II. típusú standard értékek a következők:

| a) | a létesítmény helye szerinti ország által az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének titkárságához benyújtott legfrissebb nemzeti jelentésben használt standard tényezők; |
| --- | --- |

a)

a létesítmény helye szerinti ország által az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének titkárságához benyújtott legfrissebb nemzeti jelentésben használt standard tényezők;

| b) | a nemzeti kutatóintézetek, hatóságok, szabványügyi testületek, statisztikai hivatalok stb. által az előző pontban szereplőnél részletesebb kibocsátási jelentés céljából közzétett értékek; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti kutatóintézetek, hatóságok, szabványügyi testületek, statisztikai hivatalok stb. által az előző pontban szereplőnél részletesebb kibocsátási jelentés céljából közzétett értékek;

| c) | egy tüzelőanyag vagy anyag beszállítója által meghatározott és garantált értékek, amennyiben bizonyíték van arra, hogy a széntartalom 95 %-os konfidenciaintervallum esetében legfeljebb 1 %-kal tér el az előírt értéktől; |
| --- | --- |

c)

egy tüzelőanyag vagy anyag beszállítója által meghatározott és garantált értékek, amennyiben bizonyíték van arra, hogy a széntartalom 95 %-os konfidenciaintervallum esetében legfeljebb 1 %-kal tér el az előírt értéktől;

| d) | a tiszta anyag széntartalom sztöchiometriai értékei és a nettó fűtőértékére (NCV) vonatkozó szakirodalmi értékek; |
| --- | --- |

d)

a tiszta anyag széntartalom sztöchiometriai értékei és a nettó fűtőértékére (NCV) vonatkozó szakirodalmi értékek;

| e) | a múltban végzett laboratóriumi elemzéseken alapuló, két évnél nem régebbi és a tüzelőanyagra vagy más anyagra nézve reprezentatívnak tekintett értékek. |
| --- | --- |

e)

a múltban végzett laboratóriumi elemzéseken alapuló, két évnél nem régebbi és a tüzelőanyagra vagy más anyagra nézve reprezentatívnak tekintett értékek.

Az időbeli következetesség biztosítása érdekében valamennyi alkalmazott standard értéket meg kell határozni a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában, és csak akkor kell megváltoztatni, ha bizonyíték van arra, hogy az új érték megfelelőbb és reprezentatívabb a felhasznált tüzelőanyagra vagy más anyagra, mint az előző. Amennyiben évente változnak az alapértelmezett értékek, a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában az érték hiteles alkalmazandó forrását kell meghatározni, nem pedig magában az értéket.

B.5.3.   Korrelációk megállapítása a közvetett adatok meghatározásához

A széntartalom vagy a kibocsátási tényező közvetett értéke az e melléklet B.5.4. szakaszában a laboratóriumi vizsgálatokra vonatkozóan meghatározott követelményekkel összhangban legalább évente egyszer meghatározott tapasztalati korrelációval kombinálva a következő paraméterekből vezethető le:

| a) | az olajok és gázok esetében mért sűrűség, ideértve azokat is, amelyeket jellemzően a finomító- vagy az acéliparban használnak fel; |
| --- | --- |

a)

az olajok és gázok esetében mért sűrűség, ideértve azokat is, amelyeket jellemzően a finomító- vagy az acéliparban használnak fel;

| b) | egyes szénfajták esetében a fűtőérték. |
| --- | --- |

b)

egyes szénfajták esetében a fűtőérték.

A korrelációnak meg kell felelnie a helyes ipari gyakorlat követelményeinek, és csak azon közvetett értékekre alkalmazható, amelyek a korreláció érvényességi tartományába esnek.

B.5.4.   A laboratóriumi elemzésekre vonatkozó követelmények

Amennyiben a termékek, anyagok, tüzelőanyagok vagy hulladékgázok tulajdonságainak (többek között nedvességtartalmának, tisztaságának, koncentrációjának, széntartalmának, biomasszahányadának, fűtőértékének, sűrűségének) meghatározásához vagy a szükséges adatok közvetett meghatározása céljából a paraméterek közötti korrelációk megállapításához laboratóriumi elemzésekre van szükség, az elemzéseknek meg kell felelniük e szakasz követelményeinek.

Az elemzések eredménye kizárólag arra a szállítási időszakra vagy tüzelőanyag- vagy anyagtételre alkalmazandó, amelyre a mintát vették, és amelyre a minták reprezentatívak. Egy konkrét paraméter meghatározásakor az adott paraméterrel kapcsolatban végzett összes elemzés eredményét fel kell használni.

B.5.4.1.   Szabványok használata

A számítási tényezők meghatározása érdekében végzett elemzéseket, mintavételt, kalibrációkat és érvényesítéseket megfelelő ISO-szabványokon alapuló módszerek alkalmazásával kell végezni. Amennyiben ilyen szabványok nem állnak rendelkezésre, a módszereknek megfelelő EN vagy nemzeti szabványokon vagy egy választható nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési rendszerben meghatározott követelményeken kell alapulniuk. Amennyiben nincsenek közzétett alkalmazható szabványok, megfelelő szabványtervezetek, a legjobb ipari gyakorlatról szóló iránymutatások vagy más, tudományosan igazolt módszerek alkalmazhatók, ezáltal korlátozva a mintavételi és mérési hibák előfordulását.

B.5.4.2.   A mintavételi tervre és az elemzések minimális gyakoriságára vonatkozó ajánlások

Az 1. táblázatban felsorolt minimális gyakoriságokat kell alkalmazni az adott tüzelőanyagok és más anyagok elemzéséhez. A következő esetekben más elemzési gyakoriság is alkalmazható:

| a) | ha a táblázat nem tartalmazza az alkalmazandó minimális gyakoriságot; |
| --- | --- |

a)

ha a táblázat nem tartalmazza az alkalmazandó minimális gyakoriságot;

| b) | amennyiben egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer az azonos típusú anyagra vagy tüzelőanyagra vonatkozóan más minimális elemzési gyakoriságot ír elő; |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer az azonos típusú anyagra vagy tüzelőanyagra vonatkozóan más minimális elemzési gyakoriságot ír elő;

| c) | ha az 1. táblázatban felsorolt minimális gyakoriság észszerűtlen költségekhez vezetne; |
| --- | --- |

c)

ha az 1. táblázatban felsorolt minimális gyakoriság észszerűtlen költségekhez vezetne;

| d) | amennyiben bizonyítható, hogy a régi adatok alapján, ideértve a konkrét tüzelőanyagoknak vagy más anyagoknak a jelenlegi jelentési időszakot közvetlenül megelőző jelentési időszakban megállapított analitikus értékeit, az adott tüzelőanyagok vagy más anyagok analitikus értékeinek variációja nem haladja meg a bizonytalansági érték 1/3-át az adott tüzelőanyag vagy más anyag tevékenységre vonatkozó adatainak meghatározása során. |
| --- | --- |

d)

amennyiben bizonyítható, hogy a régi adatok alapján, ideértve a konkrét tüzelőanyagoknak vagy más anyagoknak a jelenlegi jelentési időszakot közvetlenül megelőző jelentési időszakban megállapított analitikus értékeit, az adott tüzelőanyagok vagy más anyagok analitikus értékeinek variációja nem haladja meg a bizonytalansági érték 1/3-át az adott tüzelőanyag vagy más anyag tevékenységre vonatkozó adatainak meghatározása során.

Amennyiben egy létesítmény csak az év bizonyos részében üzemel, vagy amennyiben a tüzelőanyagokat vagy anyagokat olyan tételekben szállítják, amelyeket több mint egy jelentéstételi időszak során használnak fel, az elemzésekhez megfelelőbb ütemezés is választható, feltéve, hogy az az előző albekezdés utolsó pontjában említettel összehasonlítható bizonytalanságot eredményez.

1. táblázat

Az elemzések minimális gyakorisága

| Tüzelőanyag/egyéb anyag | Az elemzések minimális gyakorisága |
| --- | --- |
| Földgáz | Legalább hetente |
| Egyéb gázok, különös tekintettel a szintézisgázra és olyan folyamatgázokra, mint például a vegyes finomítói gáz, a kokszolókemence-gáz, a kohógáz, a konvertergáz, valamint az olaj- és gázmezőn felszabaduló gázok | Legalább naponta – a különböző napszakokban a megfelelő eljárásokkal |
| Fűtőolaj (például könnyű, közepesen nehéz és nehéz fűtőolaj, bitumen) | A fűtőolaj 20 000 tonnájaként, legalább évente hatszor |
| Szén, kokszszén, koksz, petrolkoksz, tőzeg | A tüzelőanyag/egyéb anyag 20 000 tonnájaként, legalább évente hatszor |
| Egyéb tüzelőanyagok | A tüzelőanyag 10 000 tonnájaként, legalább évente négyszer |
| Kezeletlen szilárd hulladék (tisztán fosszilis vagy biomassza/fosszilis vegyesen) | A hulladék 5 000 tonnájaként, legalább évente négyszer |
| Folyékony hulladék, előkezelt szilárd hulladék | A hulladék 10 000 tonnájaként, legalább évente négyszer |
| Karbonátos ásványok (beleértve a mészkövet és a dolomitot) | Az ásványi anyagok 50 000 tonnájaként, legalább évente négyszer |
| Agyagok és palák | 50 000 tonna CO2-kibocsátásnak megfelelő anyagmennyiségenként, legalább évente négyszer |
| Egyéb anyagok (elsődleges, köztes és késztermékek) | Az anyag típusától és a variációtól függően 50 000 tonna CO2-kibocsátásnak megfelelő anyagmennyiségenként, legalább évente négyszer |

Tüzelőanyag/egyéb anyag

Az elemzések minimális gyakorisága

Földgáz

Legalább hetente

Egyéb gázok, különös tekintettel a szintézisgázra és olyan folyamatgázokra, mint például a vegyes finomítói gáz, a kokszolókemence-gáz, a kohógáz, a konvertergáz, valamint az olaj- és gázmezőn felszabaduló gázok

Legalább naponta – a különböző napszakokban a megfelelő eljárásokkal

Fűtőolaj (például könnyű, közepesen nehéz és nehéz fűtőolaj, bitumen)

A fűtőolaj 20 000 tonnájaként, legalább évente hatszor

Szén, kokszszén, koksz, petrolkoksz, tőzeg

A tüzelőanyag/egyéb anyag 20 000 tonnájaként, legalább évente hatszor

Egyéb tüzelőanyagok

A tüzelőanyag 10 000 tonnájaként, legalább évente négyszer

Kezeletlen szilárd hulladék (tisztán fosszilis vagy biomassza/fosszilis vegyesen)

A hulladék 5 000 tonnájaként, legalább évente négyszer

Folyékony hulladék, előkezelt szilárd hulladék

A hulladék 10 000 tonnájaként, legalább évente négyszer

Karbonátos ásványok (beleértve a mészkövet és a dolomitot)

Az ásványi anyagok 50 000 tonnájaként, legalább évente négyszer

Agyagok és palák

50 000 tonna CO2-kibocsátásnak megfelelő anyagmennyiségenként, legalább évente négyszer

Egyéb anyagok (elsődleges, köztes és késztermékek)

Az anyag típusától és a variációtól függően 50 000 tonna CO2-kibocsátásnak megfelelő anyagmennyiségenként, legalább évente négyszer

A mintáknak reprezentatívnak kell lenniük arra a teljes tételre vagy szállítási időszakra nézve, amelyre nézve azokat vették. A reprezentativitás biztosítása érdekében figyelembe kell venni az anyag heterogenitását, valamint minden egyéb lényeges szempontot, mint például a rendelkezésre álló mintavevő berendezést, a fázisok lehetséges szétválasztását vagy a részecskeméretek helyi eloszlását, a minták stabilitását stb. A mintavételi módszert a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában kell meghatározni.

Javításra vonatkozó javaslatnak tekinthető az egyes releváns tüzelőanyagokra vagy anyagokra vonatkozó, az alkalmazandó szabványoknak megfelelő egyedi mintavételi terv alkalmazása, amely tartalmazza a minták előkészítésének módszertanára vonatkozó releváns információkat, beleértve a felelősségi körökre, a helyszínekre, a gyakoriságra és a mennyiségekre vonatkozó információkat, valamint a minták tárolására és szállítására vonatkozó módszereket.

B.5.4.3.   A laboratóriumoknak szóló ajánlások

A számítási tényezők meghatározására használt laboratóriumokat az ISO/IEC 17025 szabvány szerint kell akkreditálni a vonatkozó analitikai módszerek tekintetében. Nem akkreditált laboratóriumok csak akkor használhatók a számítási tényezők meghatározásához, ha bizonyíték van arra, hogy az akkreditált laboratóriumokhoz való hozzáférés műszakilag nem megoldható, vagy észszerűtlen költségekkel járna, és hogy a nem akkreditált laboratórium kellő felkészültséggel rendelkezik. Egy laboratórium akkor tekinthető kellően felkészültnek, ha megfelel a következők mindegyikének:

| 1. | gazdaságilag független az üzemeltetőtől, vagy legalább szervezetileg védve van a létesítmény vezetésének befolyásától; |
| --- | --- |

1.

gazdaságilag független az üzemeltetőtől, vagy legalább szervezetileg védve van a létesítmény vezetésének befolyásától;

| 2. | a kért elemzésekre az alkalmazandó szabványokat alkalmazza; |
| --- | --- |

2.

a kért elemzésekre az alkalmazandó szabványokat alkalmazza;

| 3. | olyan személyzetet alkalmaz, amely alkalmas a rábízott konkrét feladatok elvégzésére; |
| --- | --- |

3.

olyan személyzetet alkalmaz, amely alkalmas a rábízott konkrét feladatok elvégzésére;

| 4. | megfelelően irányítja a mintavételt és a minta előkészítését, ideértve a minták épségének biztosítását is; |
| --- | --- |

4.

megfelelően irányítja a mintavételt és a minta előkészítését, ideértve a minták épségének biztosítását is;

| 5. | megfelelő módszereket alkalmazva rendszeresen elvégzi a kalibrálási, mintavételi és analitikai módszerek minőségbiztosítását, ideértve a szakmai alkalmassági vizsgálatokon való rendszeres részvételt, analitikai módszerek tanúsított referenciaanyagokban való használatát vagy egy akkreditált laboratóriummal való összehasonlítást; |
| --- | --- |

5.

megfelelő módszereket alkalmazva rendszeresen elvégzi a kalibrálási, mintavételi és analitikai módszerek minőségbiztosítását, ideértve a szakmai alkalmassági vizsgálatokon való rendszeres részvételt, analitikai módszerek tanúsított referenciaanyagokban való használatát vagy egy akkreditált laboratóriummal való összehasonlítást;

| 6. | megfelelően kezeli a műszereket, többek között a műszerek kalibrálási, kiigazítási, karbantartási és javítási eljárásainak fenntartásával és végrehajtásával, valamint ezek nyilvántartását. |
| --- | --- |

6.

megfelelően kezeli a műszereket, többek között a műszerek kalibrálási, kiigazítási, karbantartási és javítási eljárásainak fenntartásával és végrehajtásával, valamint ezek nyilvántartását.

B.5.5.   Ajánlott módszerek a számítási tényezők meghatározására

Javításra vonatkozó javaslatnak tekinthető, ha a standard értékeket csak a kisebb kibocsátási mennyiségeknek megfelelő forrásanyagokra alkalmazzák, valamint ha laboratóriumi elemzéseket végeznek valamennyi főbb forrásanyag esetében. Az alábbi felsorolás az alkalmazandó módszereket növekvő adatminőségi sorrendben mutatja be:

| 1. | I. típusú standard értékek; |
| --- | --- |

1.

I. típusú standard értékek;

| 2. | II. típusú standard értékek; |
| --- | --- |

2.

II. típusú standard értékek;

| 3. | korrelációk a közvetett adatok meghatározásához; |
| --- | --- |

3.

korrelációk a közvetett adatok meghatározásához;

| 4. | az üzemeltető irányításán kívül, például a tüzelőanyag vagy más anyag szállítója által végzett, a beszerzési dokumentumokban szereplő elemzések, az alkalmazott módszerekre vonatkozó további információk nélkül; |
| --- | --- |

4.

az üzemeltető irányításán kívül, például a tüzelőanyag vagy más anyag szállítója által végzett, a beszerzési dokumentumokban szereplő elemzések, az alkalmazott módszerekre vonatkozó további információk nélkül;

| 5. | nem akkreditált laboratóriumokban vagy akkreditált laboratóriumokban, de egyszerűsített mintavételi módszerekkel végzett elemzések; |
| --- | --- |

5.

nem akkreditált laboratóriumokban vagy akkreditált laboratóriumokban, de egyszerűsített mintavételi módszerekkel végzett elemzések;

| 6. | akkreditált laboratóriumokban, a mintavételre vonatkozó bevált gyakorlatok alkalmazásával végzett elemzések. |
| --- | --- |

6.

akkreditált laboratóriumokban, a mintavételre vonatkozó bevált gyakorlatok alkalmazásával végzett elemzések.

B.6.   CO2 és N2O esetén alkalmazható, mérésen alapuló módszerre vonatkozó követelmények

B.6.1.   Általános rendelkezések

A mérésen alapuló módszer megfelelő mérési ponton felszerelt folyamatos kibocsátásmérő rendszer (CEMS) használatát teszi szükségessé.

N2O-kibocsátás nyomon követéséhez kötelező a mérésen alapuló módszer alkalmazása. CO2 esetében csak akkor használható, ha bizonyíték van arra, hogy pontosabb adatokat eredményez, mint a számításon alapuló módszer. A mérőrendszerek bizonytalanságára vonatkozó, e melléklet B.4.3. pontja szerinti követelményeket kell alkalmazni.

A légkörbe kibocsátott CO-t a CO2 egyenértékű moláris mennyiségének kell tekinteni.

Ha egy létesítményben több kibocsátó forrás van, és ezek a mérés során nem tekinthetők egy kibocsátó forrásnak, akkor az ezekből a forrásokból származó kibocsátást az üzemeltető külön-külön méri, és ezek összege fogja megadni a szóban forgó gáz összkibocsátását a jelentési időszakban.

B.6.2.   Módszer és számítás

B.6.2.1.   A jelentéstételi időszak kibocsátásai (éves kibocsátások)

Egy adott kibocsátó forrás jelentéstételi időszak alatti teljes kibocsátását úgy kell meghatározni, hogy összesítjük az üvegházhatású gáz jelentési időszakban mért koncentrációja óránkénti értékeinek és a füstgázáram óránkénti értékeinek szorzatát; az óránkénti értékeket az egyes üzemórák mérési eredményeinek átlaga adja meg, az alábbi képlet alkalmazásával:

Formula
  (16. egyenlet)

ahol:

| GHG Emtotal | teljes éves ÜHG-kibocsátás tonnában, |
| --- | --- |
| GHG conchourly, i | a füstgázáramban i óra vagy rövidebb referencia-időszak üzemelés során óránként mért ÜHG-kibocsátás koncentrációja g/Nm3-ben, |
| Vhourly, i | a füstgáz térfogata Nm3-ban egy órára vagy rövidebb i referencia-időszakra, a referencia-időszak alatti áramlási sebesség integrálásával meghatározva, és |
| HoursOp | (Üzemórák) azon órák (vagy rövidebb referencia-időszakok) teljes száma, amelyekre a mérésen alapuló módszert alkalmazzák, ideértve azokat az órákat is, amelyek esetében az adatokat e melléklet B.6.2.6. szakaszával összhangban adatot cseréltek. |

GHG Emtotal

teljes éves ÜHG-kibocsátás tonnában,

GHG conchourly, i

a füstgázáramban i óra vagy rövidebb referencia-időszak üzemelés során óránként mért ÜHG-kibocsátás koncentrációja g/Nm3-ben,

Vhourly, i

a füstgáz térfogata Nm3-ban egy órára vagy rövidebb i referencia-időszakra, a referencia-időszak alatti áramlási sebesség integrálásával meghatározva, és

HoursOp

(Üzemórák) azon órák (vagy rövidebb referencia-időszakok) teljes száma, amelyekre a mérésen alapuló módszert alkalmazzák, ideértve azokat az órákat is, amelyek esetében az adatokat e melléklet B.6.2.6. szakaszával összhangban adatot cseréltek.

Az i index az egyes üzemórára (vagy referencia-időszakra) vonatkozik.

A további feldolgozás előtt ki kell számítani az egyes mért paraméterek óránkénti átlagát az adott órára rendelkezésre álló összes adatpont felhasználásával. Amennyiben a rövidebb referencia-időszakokra vonatkozó adatok további költségek nélkül is előállíthatók, ezeket az időszakokat kell használni az éves kibocsátások meghatározásához.

B.6.2.2.   Az üvegházhatást okozó gázok koncentrációjának meghatározása

A füstgáz vizsgált üvegházhatásúgáz-koncentrációját egy reprezentatív ponton történő folyamatos méréssel kell meghatározni az alábbiak egyikének segítségével:

| — | az üvegházhatást okozó gázok koncentrációjának közvetlen mérése, |
| --- | --- |

—

az üvegházhatást okozó gázok koncentrációjának közvetlen mérése,

| — | közvetett mérés: a füstgáz magas koncentrációja esetén az üvegházhatást okozó gázok koncentrációja közvetett koncentrációméréssel számítható ki, figyelembe véve a gázáram összes többi i összetevőjének mért koncentrációs értékét, a következő képlet alkalmazásával: |
| --- | --- |

—

közvetett mérés: a füstgáz magas koncentrációja esetén az üvegházhatást okozó gázok koncentrációja közvetett koncentrációméréssel számítható ki, figyelembe véve a gázáram összes többi i összetevőjének mért koncentrációs értékét, a következő képlet alkalmazásával:

Formula
  (17. egyenlet)

ahol:

| conci | az i gázösszetevő koncentrációja. |
| --- | --- |

conci

az i gázösszetevő koncentrációja.

B.6.2.3.   Biomasszából származó CO2-kibocsátások

Adott esetben az e melléklet B.3.3. szakaszában megadott kritériumoknak megfelelő biomasszából származó CO2-mennyiséget ki lehet vonni a teljes mért CO2-kibocsátásból, feltéve, hogy a biomassza CO2-kibocsátásának mennyiségére az alábbi módszerek egyikét alkalmazzák:

| 1. | számításon alapuló módszer, ideértve az ISO 13833 (Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – A biomasszából származó [biogén] és a fosszilis eredetű szén-dioxid arányának meghatározása – Radiokarbon mintavétele és meghatározása) szabványon alapuló elemzéseket és mintavételt alkalmazó módszereket is; |
| --- | --- |

1.

számításon alapuló módszer, ideértve az ISO 13833 (Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – A biomasszából származó [biogén] és a fosszilis eredetű szén-dioxid arányának meghatározása – Radiokarbon mintavétele és meghatározása) szabványon alapuló elemzéseket és mintavételt alkalmazó módszereket is;

| 2. | releváns szabványon – ideértve az ISO 18466 (Helyhez kötött források kibocsátása – A hulladékgázban található CO2 biogén hányadosának meghatározása mérlegen alapuló módszer alkalmazásával) szabványt is – alapuló egyéb módszer; |
| --- | --- |

2.

releváns szabványon – ideértve az ISO 18466 (Helyhez kötött források kibocsátása – A hulladékgázban található CO2 biogén hányadosának meghatározása mérlegen alapuló módszer alkalmazásával) szabványt is – alapuló egyéb módszer;

| 3. | egy másik, választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer által megengedett módszer. |
| --- | --- |

3.

egy másik, választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer által megengedett módszer.

B.6.2.4   A CO2e-kibocsátás meghatározása a N2O-ból

N2O-mérések esetén a valamennyi kibocsátó forrásból származó, három tizedesjegyig számított, tonnában mért éves N2O-összkibocsátást az alábbi képlet, valamint a VIII. mellékletben található GWP-értékek felhasználásával kell átalakítani tonnára kerekített éves CO2e-kibocsátássá:

CO2e [t] = N2Oannual[t] × GWPN2O
  (18. egyenlet)

ahol:

| N2Oannual | az e melléklet B.6.2.1. szakasza szerint kiszámított éves N2O-összkibocsátás |
| --- | --- |

N2Oannual

az e melléklet B.6.2.1. szakasza szerint kiszámított éves N2O-összkibocsátás

B.6.2.5.   A füstgázáram meghatározása

A füstgázáramot a következő módszerek egyikével lehet meghatározni:

| — | megfelelő anyagmérleg segítségével történő számítás, figyelembe véve a belépő oldal összes jelentős paraméterét, ideértve a CO2-kibocsátás esetében legalább a belépő anyagokat, a belépő levegőáramot és a technológiai hatékonyságot, valamint a kilépő oldal összes jelentős paraméterét, ideértve legalább a termékkibocsátást, valamint az oxigén (2), a kén-dioxid (SO2) és a nitrogén-oxidok (NOx) koncentrációját, |
| --- | --- |

—

megfelelő anyagmérleg segítségével történő számítás, figyelembe véve a belépő oldal összes jelentős paraméterét, ideértve a CO2-kibocsátás esetében legalább a belépő anyagokat, a belépő levegőáramot és a technológiai hatékonyságot, valamint a kilépő oldal összes jelentős paraméterét, ideértve legalább a termékkibocsátást, valamint az oxigén (2), a kén-dioxid (SO2) és a nitrogén-oxidok (NOx) koncentrációját,

| — | egy reprezentatív ponton történő folyamatos áramlásmérés általi meghatározás. |
| --- | --- |

—

egy reprezentatív ponton történő folyamatos áramlásmérés általi meghatározás.

B.6.2.6.   A mérési hiányosságok kezelése

Amennyiben egy paraméter folyamatos kibocsátásmérő berendezése az óra egy részében vagy egy referencia-időszak alatt megbízhatatlan, nem elérhető, vagy üzemen kívül van, a kapcsolódó óránkénti átlagot az adott órára vagy rövidebb referencia-időszakra rendelkezésre álló többi adatpont alapján, arányosítva kell kiszámítani, amennyiben az egy paraméterre vonatkozó adatpontok előírt legnagyobb számának legalább 80 %-a rendelkezésre áll.

Amennyiben egy paraméterre vonatkozóan az adatpontok legnagyobb számának kevesebb mint 80 %-a áll rendelkezésre, a következő módszereket kell alkalmazni.

| — | A koncentrációként közvetlenül mért paraméter esetében az átlagos koncentráció és az átlaghoz kapcsolódó szórás kétszeresének összeadásával számított helyettesítő értéket kell használni a következő egyenlet alkalmazásával: |
| --- | --- |

—

A koncentrációként közvetlenül mért paraméter esetében az átlagos koncentráció és az átlaghoz kapcsolódó szórás kétszeresének összeadásával számított helyettesítő értéket kell használni a következő egyenlet alkalmazásával:

Formula
  (19. egyenlet)

ahol:

| | konkrét paraméterek koncentrációjának számtani átlaga a teljes jelentési időszakban, vagy ha hiányos adatok előfordulása miatt különleges körülmények állnak fenn, egy megfelelő időszakban, amely a különleges körülményeket tükrözi, és |
| --- | --- |
| σ

  c | a legjobb becslés az adott paraméter koncentrációjának szórására a teljes jelentési időszakban, vagy ha hiányos adatok előfordulása miatt különleges körülmények állnak fenn, egy megfelelő időszakban, amely a különleges körülményeket tükrözi. |

Formula

konkrét paraméterek koncentrációjának számtani átlaga a teljes jelentési időszakban, vagy ha hiányos adatok előfordulása miatt különleges körülmények állnak fenn, egy megfelelő időszakban, amely a különleges körülményeket tükrözi, és

σ

  c

a legjobb becslés az adott paraméter koncentrációjának szórására a teljes jelentési időszakban, vagy ha hiányos adatok előfordulása miatt különleges körülmények állnak fenn, egy megfelelő időszakban, amely a különleges körülményeket tükrözi.

Amennyiben a jelentéstételi időszak a létesítményben lezajlott jelentős műszaki változások miatt nem vonatkozik az ilyen helyettesítő értékek meghatározására, az átlag és a szórás meghatározására egy másik, kellően reprezentatív időkeretet kell választani, lehetőség szerint legalább 6 hónapos időtartammal.

| — | A koncentrációtól eltérő paraméter esetében a helyettesítő értékeket megfelelő anyagmérleget vagy energiamérleget használó technológiai modell segítségével kell meghatározni. Az eredményeket a normál működési feltételek mellett a mérésen alapuló módszer maradék mért paramétereinek és adatainak felhasználásával kell hitelesíteni, a hiányos adatok időtartamával megegyező időtartamot figyelembe véve. |
| --- | --- |

—

A koncentrációtól eltérő paraméter esetében a helyettesítő értékeket megfelelő anyagmérleget vagy energiamérleget használó technológiai modell segítségével kell meghatározni. Az eredményeket a normál működési feltételek mellett a mérésen alapuló módszer maradék mért paramétereinek és adatainak felhasználásával kell hitelesíteni, a hiányos adatok időtartamával megegyező időtartamot figyelembe véve.

B.6.3.   Minőségi követelmények

Minden mérést az alábbiakon alapuló módszerek alkalmazásával kell végezni:

| 1. | ISO 20181:2023 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Az automatizált mérőrendszerek minőségbiztosítása |
| --- | --- |

1.

ISO 20181:2023 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Az automatizált mérőrendszerek minőségbiztosítása

| 2. | ISO 14164:1999 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Gázok térfogatáramának meghatározása vezetékekben – Automatizált módszer |
| --- | --- |

2.

ISO 14164:1999 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Gázok térfogatáramának meghatározása vezetékekben – Automatizált módszer

| 3. | ISO 14385-1:2014 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Üvegházhatású gázok – 1. rész: Az automatizált mérőrendszerek kalibrálása |
| --- | --- |

3.

ISO 14385-1:2014 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Üvegházhatású gázok – 1. rész: Az automatizált mérőrendszerek kalibrálása

| 4. | ISO 14385-2:2014 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Üvegházhatású gázok – 2. rész: Az automatizált mérési rendszerek folyamatos minőség-ellenőrzése |
| --- | --- |

4.

ISO 14385-2:2014 Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása – Üvegházhatású gázok – 2. rész: Az automatizált mérési rendszerek folyamatos minőség-ellenőrzése

| 5. | egyéb releváns ISO szabványok, különösen az ISO 16911-2 (Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása. A lineáris sebesség és a térfogatáram meghatározása kivezetőcsövekben). |
| --- | --- |

5.

egyéb releváns ISO szabványok, különösen az ISO 16911-2 (Helyhez kötött légszennyező források kibocsátása. A lineáris sebesség és a térfogatáram meghatározása kivezetőcsövekben).

Amennyiben nincsenek közzétett alkalmazható szabványok, megfelelő szabványtervezeteket, a legjobb ipari gyakorlatról szóló iránymutatásokat vagy más, tudományosan igazolt módszereket kell alkalmazni, ezáltal korlátozva a mintavételi és mérési hibák előfordulását.

A folyamatos mérőrendszer minden vonatkozó aspektusát figyelembe kell venni, ideértve a műszerek, a kalibrálás, a mérés, a minőségbiztosítás és a minőség-ellenőrzés helyszínét.

A folyamatos kibocsátásmérő rendszerek méréseit, kalibrációit és azok vonatkozó berendezéseinek értékelését végző laboratóriumokat a vonatkozó analitikai módszerek vagy kalibrálási tevékenységek tekintetében az ISO/IEC 17025 szabvánnyal összhangban kell akkreditálni. Amennyiben a laboratórium nem rendelkezik ilyen akkreditációval, az e melléklet B.5.4.3. szakaszával összhangban megfelelő szakértelmet kell biztosítani.

B.6.4.   A számítások alátámasztása

A mérésen alapuló módszerrel megállapított CO2-kibocsátást az összes figyelembe vett üvegházhatású gáz éves kibocsátásának ugyanazon kibocsátó források és forrásanyagok tekintetében történő kiszámításával kell alátámasztani. E célból az e melléklet B.4–B.6. szakaszában meghatározott követelmények szükség szerint egyszerűsíthetők.

B.6.5.   A folyamatos kibocsátásmérésekre vonatkozó minimumkövetelmények

Minimumkövetelményként egy kibocsátó forrás ÜHG-kibocsátását 7,5 %-os bizonytalansággal kell meghatározni a teljes jelentéstételi időszakban. Kisebb kibocsátó források esetében vagy kivételes körülmények között 10 %-os bizonytalanság megengedhető. A jelentéstételi időszakonként 100 000 tonnánál több fosszilis CO2-egyenértéket kibocsátó források esetében ajánlott legalább 2,5 %-os bizonytalanságot elérni.

B.7.   A perfluor-szénhidrogén-kibocsátás meghatározására vonatkozó követelmények

A nyomon követés kiterjed az anódhatásból származó perfluor-szénhidrogének (PFC-k) kibocsátásaira, ideértve a perfluor-szénhidrogének diffúz kibocsátását is. Az anódhatásokhoz nem kapcsolódó kibocsátásokat a bevált ipari gyakorlat, különösen a Nemzetközi Alumínium Intézet iránymutatásai szerinti becslési módszerek alapján kell meghatározni.

A PFC-kibocsátás számítása a kivezetőcsőben vagy kéményben mérhető kibocsátásból („pontszerű kibocsátás”), a diffúz kibocsátás és a kivezetőcső gázbefogási hatékonyságának figyelembevételével történik:

PFC-kibocsátás (teljes) = PFC-kibocsátás (cső)/gázbefogási hatékonyság (20. egyenlet)

A gázbefogási hatékonyságot a létesítményspecifikus kibocsátási tényezők meghatározásakor kell megmérni.

A kivezetőcsövön vagy kéményen keresztül kibocsátott CF4 és C2F6 mennyiségét az alábbi két módszer valamelyikével kell meghatározni:

| 1. | A. módszer az anódhatás cellanaponkénti időtartamának nyilvántartása esetén; |
| --- | --- |

1.

A. módszer az anódhatás cellanaponkénti időtartamának nyilvántartása esetén;

| 2. | B. módszer az anódhatáshoz tartozó túlfeszültség nyilvántartása esetén. |
| --- | --- |

2.

B. módszer az anódhatáshoz tartozó túlfeszültség nyilvántartása esetén.

B.7.1.   A. számítási módszer – Meredekségmódszer

A PFC-kibocsátás meghatározásához a következő egyenleteket kell használni:

CF4-kibocsátások [t] = AEM × (SEFCF4/1 000) × PrAl
  (21. egyenlet)

C2F6-kibocsátások [t] = CF4-kibocsátások × FC2F6
  (22. egyenlet)

ahol:

| AEM | az anódhatás cellanaponkénti időtartama percben kifejezve, |
| --- | --- |
| SEFCF4 | a kibocsátási tényező függvényének meredeksége (kg CF4/t előállított Al)/(anódhatás cellanaponkénti időtartama percben). Különböző cellatípusok alkalmazása esetén különböző SEF értékek vehetők figyelembe, |
| PrAl | nyersalumínium gyártás [t] a jelentéstételi időszakban, és |
| FC2F6 | a C2F6 relatív mennyiségét kifejező tömegaránya [t C2F6/t CF4]. |

AEM

az anódhatás cellanaponkénti időtartama percben kifejezve,

SEFCF4

a kibocsátási tényező függvényének meredeksége (kg CF4/t előállított Al)/(anódhatás cellanaponkénti időtartama percben). Különböző cellatípusok alkalmazása esetén különböző SEF értékek vehetők figyelembe,

PrAl

nyersalumínium gyártás [t] a jelentéstételi időszakban, és

FC2F6

a C2F6 relatív mennyiségét kifejező tömegaránya [t C2F6/t CF4].

Az anódhatás cellanaponkénti időtartama az anódhatások gyakoriságának (cellanaponkénti számának) és átlagos időtartamának (előfordulásonkénti, percben kifejezett hosszának) szorzatát fejezi ki:

AEM = gyakoriság × átlagos időtartam (23. egyenlet)

Kibocsátási tényező: A CF4-hez tartozó kibocsátási tényező (a kibocsátási tényező függvényének meredeksége, SEFCF4) azt a CF4-mennyiséget [kg] fejezi ki, amelyet a létesítmény egy tonna alumínium előállítása során akkor bocsát ki, ha az anódhatás cellanaponkénti időtartama egy perc. A C2F6-hoz tartozó kibocsátási tényező (az FC2F6 tömegarány) azt fejezi ki, hogy egy tonnányi [t] kibocsátott CF4-gyel egyidejűleg hány tonna [t] C2F6 kerül kibocsátásra.

Minimumkövetelmény: A 2. táblázatban található technológiaspecifikus kibocsátási tényezőt kell figyelembe venni.

Javításra vonatkozó javaslat: A CF4-re és a C2F6-ra vonatkozóan folyamatos vagy időszakos helyszíni méréssel létesítményspecifikus kibocsátási tényezőket határoznak meg. E kibocsátási tényezők meghatározásához bevált ipari gyakorlatot kell alkalmazni, különösen a Nemzetközi Alumínium Intézet legfrissebb iránymutatásait. A kibocsátási tényezőnek figyelembe kell vennie a nem anódhatásokhoz kapcsolódó kibocsátásokat is. A kibocsátási tényezők meghatározásának bizonytalansága mindegyik tényező esetében legfeljebb ± 15 % lehet. A kibocsátási tényezőket legfeljebb háromévente, vagy ha a létesítményen végrehajtott változtatások szükségessé teszik, ennél korábban kell meghatározni. Új méréseket tesz szükségessé egyebek mellett az anódhatások időbeli eloszlásának megváltozása vagy annak a vezérlési algoritmusnak a módosulása, amely meghatározza az anódhatások különböző típusainak relatív alkalmazási gyakoriságát vagy az anódhatás kikapcsolásának módját.

2. táblázat

A tevékenységre vonatkozó adatokhoz kapcsolódó technológiaspecifikus kibocsátási tényezők a meredekségmódszerhez

| Technológia | A CF4-hez tartozó kibocsátási tényező (SEFCF4)
  [(kg CF4/t Al)/(anódhatás percben/cellanap)] | A C2F6-hoz tartozó kibocsátási tényező (FC2F6)
  [t C2F6/t CF4] |
| --- | --- | --- |
| Előre gyártott anódos, hagyományos, pontadagolású cellák (PFPB L) | 0,122 | 0,097 |
| Előre gyártott anódos, modern pontadagolású cellák (PFPB M) | 0,104 | 0,057 |
| Előre gyártott anódos, modern, pontadagolású cellák teljesen automatizált anódhatású beavatkozási stratégiák nélkül a PFC-kibocsátásra vonatkozóan (PFPB MW) | –  (*1) | –  (*1) |
| Előre gyártott anódos, középadagolású cellák (CWPB) | 0,143 | 0,121 |
| Előre gyártott anódos, oldaladagolású cellák (SWPB) | 0,233 | 0,280 |
| Felsőtüskés Søderberg-cellák (VSS) | 0,058 | 0,086 |
| Vízszintes tüskés Søderberg-cellák (HSS) | 0,165 | 0,077 |

Technológia

A CF4-hez tartozó kibocsátási tényező (SEFCF4)

[(kg CF4/t Al)/(anódhatás percben/cellanap)]

A C2F6-hoz tartozó kibocsátási tényező (FC2F6)

[t C2F6/t CF4]

Előre gyártott anódos, hagyományos, pontadagolású cellák (PFPB L)

0,122

0,097

Előre gyártott anódos, modern pontadagolású cellák (PFPB M)

0,104

0,057

Előre gyártott anódos, modern, pontadagolású cellák teljesen automatizált anódhatású beavatkozási stratégiák nélkül a PFC-kibocsátásra vonatkozóan (PFPB MW)

–  (*1)

–  (*1)

Előre gyártott anódos, középadagolású cellák (CWPB)

0,143

0,121

Előre gyártott anódos, oldaladagolású cellák (SWPB)

0,233

0,280

Felsőtüskés Søderberg-cellák (VSS)

0,058

0,086

Vízszintes tüskés Søderberg-cellák (HSS)

0,165

0,077

B.7.2.   B. számítási módszer – Túlfeszültségmódszer

A túlfeszültségmódszer esetében a következő egyenleteket kell használni:

CF4-kibocsátás [t] = OVC × (AEO/CE) × PrAl × 0,001 (24. egyenlet)

C2F6-kibocsátások [t] = CF4-kibocsátások × FC2F6
  (25. egyenlet)

ahol:

| OVC | a túlfeszültség-tényező („kibocsátási tényező”), amely azt mutatja meg, hogy egy tonna alumínium előállítása során egy mV túlfeszültség mellett hány kilogramm CF4 keletkezik, |
| --- | --- |
| AEO | az anódhatáshoz tartozó túlfeszültség [mV] a cellában, amelyet úgy határozunk meg, hogy az (idő × a feszültség célértéke feletti túlfeszültség) integrálját elosztjuk az adatgyűjtés időtartamával, |
| CE | az alumínium-előállítás átlagos áramkihasználása [%], |
| PrAl | az elsődleges alumínium előállított évi mennyisége [t], és |
| FC2F6 | a C2F6 relatív mennyiségét kifejező tömegaránya [t C2F6/t CF4]. |

OVC

a túlfeszültség-tényező („kibocsátási tényező”), amely azt mutatja meg, hogy egy tonna alumínium előállítása során egy mV túlfeszültség mellett hány kilogramm CF4 keletkezik,

AEO

az anódhatáshoz tartozó túlfeszültség [mV] a cellában, amelyet úgy határozunk meg, hogy az (idő × a feszültség célértéke feletti túlfeszültség) integrálját elosztjuk az adatgyűjtés időtartamával,

CE

az alumínium-előállítás átlagos áramkihasználása [%],

PrAl

az elsődleges alumínium előállított évi mennyisége [t], és

FC2F6

a C2F6 relatív mennyiségét kifejező tömegaránya [t C2F6/t CF4].

Az AEO/CE hányados (az anódhatáshoz tartozó túlfeszültség és az áramkihasználás hányadosa) az anódhatáshoz tartozó túlfeszültség időátlagának [mV túlfeszültség] az átlagos áramkihasználás értékével [%] való osztásával kapott mennyiség.

Minimumkövetelmény: A 3. táblázatban található technológiaspecifikus kibocsátási tényezőt kell figyelembe venni.

Javításra vonatkozó javaslat: Folyamatos vagy időszakos helyszíni méréssel meghatározott létesítményspecifikus kibocsátási tényezőket alkalmaznak a CF4-re [(kg CF4/t Al)/(mV)] és a C2F6-ra [t C2F6/t CF4] vonatkozóan. E kibocsátási tényezők meghatározásához bevált ipari gyakorlatot kell alkalmazni, különösen a Nemzetközi Alumínium Intézet legfrissebb iránymutatásait. A kibocsátási tényezők meghatározásának bizonytalansága mindegyik tényező esetében legfeljebb ± 15 % lehet. A kibocsátási tényezőket legfeljebb háromévente, vagy ha a létesítményen végrehajtott változtatások szükségessé teszik, ennél korábban kell meghatározni. Új méréseket tesz szükségessé egyebek mellett az anódhatások időbeli eloszlásának megváltozása vagy annak a vezérlési algoritmusnak a módosulása, amely meghatározza az anódhatások különböző típusainak relatív alkalmazási gyakoriságát vagy az anódhatás kikapcsolásának módját.

3. táblázat

Technológiaspecifikus kibocsátási tényezők túlfeszültségben kifejezett tevékenységadatokhoz

| Technológia | A CF4-hez tartozó kibocsátási tényező
  [(kg CF4/t Al)/mV] | A C2F6-hoz tartozó kibocsátási tényező
  [t C2F6/t CF4] |
| --- | --- | --- |
| Előre gyártott anódos, középadagolású cellák (CWPB) | 1,16 | 0,121 |
| Előre gyártott anódos, oldaladagolású cellák (SWPB) | 3,65 | 0,252 |

Technológia

A CF4-hez tartozó kibocsátási tényező

[(kg CF4/t Al)/mV]

A C2F6-hoz tartozó kibocsátási tényező

[t C2F6/t CF4]

Előre gyártott anódos, középadagolású cellák (CWPB)

1,16

0,121

Előre gyártott anódos, oldaladagolású cellák (SWPB)

3,65

0,252

B.7.3.   A CO2e kibocsátás meghatározása

A CF4- és C2F6-kibocsátásból a VIII. mellékletben felsorolt globális felmelegedési potenciálok segítségével a következőképpen kell kiszámítani a CO2e-kibocsátást.

PFC-kibocsátás [t CO2e] = CF4-kibocsátás [t] x GWPCF4 + C2F6-kibocsátás [t] x GWPC2F6 (26. egyenlet)

B.8.   A létesítmények között átruházott CO2-re vonatkozó követelmények

B.8.1.   Gázokban található CO2 („inherens CO2
  ”)

A valamely létesítménynek átadott inherens CO2-nek – ideértve a földgázban, a hulladékgázban (például a kohógázban vagy a kokszolókemence-gázban) vagy technológiai alapanyagokban (ideértve a szintézisgázt is) található CO2-t is – szerepelnie kell az adott forrásanyag kibocsátási tényezőjében.

Ha az inherens CO2-t forrásanyag részeként a létesítményből egy másik létesítménybe adják át, az nem számít kibocsátásnak a származási létesítményben. Amennyiben azonban az inherens CO2-t kibocsátják (pl. visszajuttatják a légkörbe vagy fáklyázzák) vagy olyan szervezethez adják át, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nem követi nyomon a kibocsátásokat, akkor a származási létesítmény kibocsátásának számít.

B.8.2.   A tárolt vagy felhasznált CO2 levonására való jogosultság

A következő esetekben a fosszilis szénből, égésből vagy technológiai kibocsátást eredményező folyamatokból származó, vagy más létesítményekből – többek között inherens CO2 formájában – importált CO2 nem kibocsátottként számítható be:

| 1. | ha a CO2-t a létesítményen belül használják fel, vagy a létesítményből az alábbiak valamelyikének adják át:






  a) | szén-dioxid-elkülönítést szolgáló létesítmény, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat; |
| --- | --- | --- |

1.

ha a CO2-t a létesítményen belül használják fel, vagy a létesítményből az alábbiak valamelyikének adják át:

a)

szén-dioxid-elkülönítést szolgáló létesítmény, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat;

| b) | CO2 hosszú távú geológiai tárolására szolgáló létesítmény vagy szállítóhálózat, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat; |
| --- | --- |

b)

CO2 hosszú távú geológiai tárolására szolgáló létesítmény vagy szállítóhálózat, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat;

| c) | hosszú távú geológiai tárolás céljára szolgáló tárolóhely, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat. |
| --- | --- |

c)

hosszú távú geológiai tárolás céljára szolgáló tárolóhely, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat.

| 2. | Ha a CO2-t a létesítményen belül használják fel, vagy a létesítményből olyan jogalanyra adják át, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat, olyan termékek előállítása céljából, amelyekben a CO2-ből származó szén kémiailag tartósan kötött, hogy így rendes használat mellett – beleértve a termék életciklusának végét követően végzett szokásos tevékenységeket – nem juthat be a légkörbe, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének 3b) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

2.

Ha a CO2-t a létesítményen belül használják fel, vagy a létesítményből olyan jogalanyra adják át, amely e rendelet vagy egy választható nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszer alkalmazásában nyomon követi a kibocsátásokat, olyan termékek előállítása céljából, amelyekben a CO2-ből származó szén kémiailag tartósan kötött, hogy így rendes használat mellett – beleértve a termék életciklusának végét követően végzett szokásos tevékenységeket – nem juthat be a légkörbe, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének 3b) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottak szerint.

Az 1. és 2. pontban meghatározott célokra más létesítménybe átadott CO2 csak akkor számítható be nem kibocsátottként, ha a tárolóhely vagy a CO2-t felhasználó létesítmény teljes felügyeleti lánca során – beleértve a szállítókat is – bizonyítékot szolgáltatnak a ténylegesen tárolt vagy a kémiailag stabil termékek előállításához ténylegesen felhasznált CO2-nek a származási létesítményből átadott CO2 teljes mennyiségéhez viszonyított arányáról.

Ha ugyanazon létesítményen belül szén-dioxidot használnak az 1. és 2. pontban meghatározott célokra, az (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 21–23. szakaszában megadott nyomonkövetési módszereket kell alkalmazni.

B.8.3.   A CO2-átadás nyomon követésének szabályai

Az átvevő létesítmények vagy szervezetek felelős személyének személyazonosságát és elérhetőségét egyértelműen rögzíteni kell a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában. A nem kibocsátott CO2 mennyiségét a IV. melléklet szerinti tájékoztatásban fel kell tüntetni.

A nyomonkövetési módszertan dokumentációjában egyértelműen meg kell határozni azon létesítmények vagy szervezetek felelős személyének személyazonosságát és elérhetőségét, amelyektől CO2 érkezett. Az átvett CO2 mennyiségét a IV. melléklet szerinti tájékoztatásban kell feltüntetni.

Az egyik létesítményből a másikba átadott CO2 mennyiségének meghatározásához mérésen alapuló módszert kell alkalmazni. A termékekben kémiailag tartósan kötött CO2 mennyiségére számításon alapuló módszert kell alkalmazni, lehetőleg anyagmérleg alkalmazásával. Az alkalmazott kémiai reakciókat és az összes vonatkozó sztöchiometriai tényezőt meg kell határozni a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában.

B.9.   Ágazatspecifikus követelmények

B.9.1.   A tüzelőberendezésekre vonatkozó kiegészítő szabályok

Az égésből származó kibocsátások magukban foglalják a széntartalmú tüzelőanyagok égetéséből származó összes CO2-kibocsátást, beleértve a hulladékokat is, függetlenül az ilyen kibocsátások vagy tüzelőanyagok bármely más besorolásától. Amennyiben nem egyértelmű, hogy egy anyag tüzelőanyagként vagy technológiai alapanyagként, pl. fémércek redukálására szolgál-e, az anyag kibocsátását ugyanúgy kell nyomon követni, mint az égésből származó kibocsátást. Valamennyi tüzelőberendezést figyelembe kell venni, ideértve a kazánokat, az égetőműveket, a turbinákat, a fűtőberendezéseket, a kohókat, az égetőket, a kalcináló- és égetőkemencéket, a szárítókat és motorokat, az üzemanyagcellákat, a vegyi tüzelőberendezéseket, a fáklyázókat, a hő- vagy katalitikus utánégetőket.

A nyomon követésnek ki kell terjednie továbbá a füstgázmosásból, különösen a kéntelenítésre és hasonló mosásra használt mészkőből vagy más karbonátokból, valamint az NOx-mentesítő egységekben használt karbamidból származó CO2-kibocsátásra.

B.9.1.1.   Kéntelenítés és egyéb, a savgáz eltávolítására szolgáló gázmosás

A füstgázáramból a savgáz eltávolítására szolgáló gázmosáshoz használt karbonátból származó technológiai CO2-kibocsátást a felhasznált karbonát mennyiségéből kell kiszámítani (A. módszer). Kéntelenítés esetén a számítás a képződött gipsz mennyiségén is alapulhat (B. módszer). Utóbbi esetben a kibocsátási tényező a szárazgipsz (CaSO4 × 2H2O) és a kibocsátott CO2 sztöchiometriai aránya: 0,2558 t CO2/t gipsz.

B.9.1.2.   NOx-mentesítés

Ha egy NOx-mentesítő egységben karbamidot használnak redukálószerként, a használatából származó technológiai CO2-kibocsátást az A. módszerrel kell kiszámítani, 0,7328 t CO2/t karbamid sztöchiometriai arányán alapuló kibocsátási tényező alkalmazásával.

B.9.1.3.   A fáklyázás ellenőrzése

A fáklyázásból származó kibocsátások kiszámításakor a normál üzemi, másrészt a műveletspecifikus fáklyázást (üzemzavar, üzemindítás és -leállítás, valamint vészhelyzeti lefúvatás) is figyelembe kell venni. A fáklyázott gázokban található inherens CO2-t is be kell számítani.

Ha a pontosabb nyomon követés műszakilag nem megvalósítható, vagy észszerűtlen költségekhez vezetne, a tiszta etángáz elégetéséből levezetett 0,00393 t CO2/Nm3 kibocsátási referenciatényezőt kell alkalmazni konzervatív becslésként a fáklyára engedett gázok esetében.

Ajánlott javítani a fáklyára engedett gáz molekulatömegének becsléséből levezetett létesítményspecifikus kibocsátási tényezők meghatározását, ipari szabványos modelleken alapuló technológiai modellezéssel. Az egyes összetevő gázáramok részarányának és molekulatömegeinek figyelembevételével a fáklyagáz molekulatömegére egy súlyozott éves átlagot kell kiszámítani.

A tevékenységre vonatkozó adatok esetében a többi tüzelőanyaghoz képest nagyobb mérési bizonytalanság fogadható el.

B.9.2.   A cementklinker előállításából származó kibocsátásokra vonatkozó kiegészítő szabályok

B.9.2.1.   Az A. módszerre vonatkozó kiegészítő szabályok (a belépő anyagok alapján)

Amennyiben a technológiai kibocsátások meghatározásához a (forgókemencébe belépő anyagokon alapuló) A. módszert alkalmazzák, a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

| — | Amennyiben a kemencepor vagy a recirkulált por kilép a kemencerendszerből, a kapcsolódó nyersanyagmennyiségek nem tekintendők technológiai alapanyagnak. A kemenceporból származó kibocsátásokat e melléklet B.9.2.3. szakasza szerint külön kell kiszámítani. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a kemencepor vagy a recirkulált por kilép a kemencerendszerből, a kapcsolódó nyersanyagmennyiségek nem tekintendők technológiai alapanyagnak. A kemenceporból származó kibocsátásokat e melléklet B.9.2.3. szakasza szerint külön kell kiszámítani.

| — | Vagy a nyersliszt egészét, vagy a külön kiindulási anyagokat lehet jellemezni, elkerülve a visszavezetett vagy recirkulált anyagok kétszeres beszámítását vagy a kihagyását. Ha a tevékenységre vonatkozó adatokat az előállított klinker alapján határozzák meg, a nyersliszt nettó mennyisége üzemspecifikus empirikus nyersliszt/klinker arány segítségével határozható meg. Ezt az arányt évente legalább egyszer aktualizálni kell a legjobb ipari gyakorlatról szóló iránymutatások alkalmazásával. |
| --- | --- |

—

Vagy a nyersliszt egészét, vagy a külön kiindulási anyagokat lehet jellemezni, elkerülve a visszavezetett vagy recirkulált anyagok kétszeres beszámítását vagy a kihagyását. Ha a tevékenységre vonatkozó adatokat az előállított klinker alapján határozzák meg, a nyersliszt nettó mennyisége üzemspecifikus empirikus nyersliszt/klinker arány segítségével határozható meg. Ezt az arányt évente legalább egyszer aktualizálni kell a legjobb ipari gyakorlatról szóló iránymutatások alkalmazásával.

B.9.2.2.   A B. módszerre vonatkozó kiegészítő szabályok (a kilépő anyagok alapján)

Amennyiben a technológiai kibocsátások meghatározásához a (kilépő klinkeren alapuló) B. módszert alkalmazzák, a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

A tevékenységre vonatkozó adatokat a jelentéstételi időszakra a gyártott klinker mennyisége [t] alapján a következő módok egyikével határozzák meg:

| — | a klinker tömegének közvetlen mérésével, |
| --- | --- |

—

a klinker tömegének közvetlen mérésével,

| — | a cementkiszállítások alapján, a következő képlet segítségével (a klinkerkiadást, a klinkerbeszállítást és a klinkerkészlet változását számításba vevő anyagmérleg): |
| --- | --- |

—

a cementkiszállítások alapján, a következő képlet segítségével (a klinkerkiadást, a klinkerbeszállítást és a klinkerkészlet változását számításba vevő anyagmérleg):

Formula
  (27. egyenlet)

ahol:

| Cliprod | az előállított klinker mennyisége tonnában kifejezve, |
| --- | --- |
| Cemdeliv | a cementkiszállítások mennyisége tonnában kifejezve, |
| CemSV | a cementkészlet tonnában kifejezett változásai, |
| CCR | a klinker/cement arány (tonna klinker/tonna cement), |
| Clis | a beszállított klinker mennyisége tonnában kifejezve, |
| Clid | a kiszállított klinker mennyisége tonnában kifejezve, valamint |
| Cli SV | a klinkerkészlet változása tonnában kifejezve. |

Cliprod

az előállított klinker mennyisége tonnában kifejezve,

Cemdeliv

a cementkiszállítások mennyisége tonnában kifejezve,

CemSV

a cementkészlet tonnában kifejezett változásai,

CCR

a klinker/cement arány (tonna klinker/tonna cement),

Clis

a beszállított klinker mennyisége tonnában kifejezve,

Clid

a kiszállított klinker mennyisége tonnában kifejezve, valamint

Cli SV

a klinkerkészlet változása tonnában kifejezve.

A klinker/cement arányt vagy laboratóriumi elemzések alapján meg kell határozni az egyes különféle cementtermékekre a B.5.4. szakasz rendelkezéseivel összhangban, vagy pedig a cementszállítások, a készletváltozás és a cementhez adalékként felhasznált összes anyag (ideértve a recirkulált port és a kemenceport is) különbségéből kell kiszámítani.

A kibocsátási tényező meghatározásához minimumkövetelményként 0,525 t CO2/t klinker standard értéket kell alkalmazni.

B.9.2.3.   Hulladékként kezelt porhoz kapcsolódó kibocsátás

A kemencerendszerből kilépő recirkulált porból vagy kemenceporból származó CO2-kibocsátást hozzá kell adni a kemencepor technológiai kibocsátásként számított részleges kalcinálódási arányához.

Minimumkövetelmény: 0,525 t CO2/t por kibocsátási tényezőt kell alkalmazni.

Javításra vonatkozó javaslat: A kibocsátási tényezőt legalább évente egyszer, e melléklet B.5.4. szakaszának rendelkezéseivel összhangban és a következő képlet alkalmazásával kell meghatározni:

Formula
  (28. egyenlet)

ahol:

| EFCKD | A részlegesen kalcinált kemencepor kibocsátási tényezője [t CO2/t kemencepor], |
| --- | --- |
| EFCli | A klinker létesítmény-specifikus kibocsátási tényezője [CO2/t klinker], és |
| d | A kemencepor kalcinálódási foka (a felszabadult CO2-nek a nyersanyag-keverékben lévő karbonátokból származó összes CO2-höz viszonyított százalékaránya). |

EFCKD

A részlegesen kalcinált kemencepor kibocsátási tényezője [t CO2/t kemencepor],

EFCli

A klinker létesítmény-specifikus kibocsátási tényezője [CO2/t klinker], és

d

A kemencepor kalcinálódási foka (a felszabadult CO2-nek a nyersanyag-keverékben lévő karbonátokból származó összes CO2-höz viszonyított százalékaránya).

B.9.3.   A salétromsav előállításából származó kibocsátásokra vonatkozó kiegészítő szabályok

B.9.3.1.   Az N2O mérésének általános szabályai

Az N2O-kibocsátást mérésen alapuló módszerrel kell meghatározni. Az egyes kibocsátó forrásokból származó füstgázban előforduló N2O-koncentrációt reprezentatív mérőponton az NOx/N2O-kibocsátáscsökkentő berendezés után kell mérni, amennyiben használnak kibocsátáscsökkentést. Olyan eljárások kell alkalmazni, amelyek csökkentett kibocsátási és csökkentés nélküli kibocsátási körülmények között is alkalmasak valamennyi kibocsátó forrás N2O-koncentrációjának mérésére. Szükség esetén valamennyi mérést száraz gáz alapra kell igazítani és ellentmondásmentesen kell jelenteni.

B.9.3.2.   A füstgázáram meghatározása

A füstgázáram nyomon követéséhez az e melléklet B.6.2.5. szakaszában meghatározott anyagmérleg-módszert kell alkalmazni, kivéve, ha az műszakilag nem megvalósítható. Ebben az esetben alternatív módszer is alkalmazható, mint például a lényeges paramétereken, ideértve a belépő ammónia anyagokon alapuló anyagmérleg módszer vagy az áramlat folyamatos kibocsátásméréssel történő meghatározása.

A füstgázáramot a következő képletnek megfelelően kell kiszámítani:

Vflue gas flow [Nm3/h] = Vair × (1 – O2,air)/(1 – O2,flue gas) (29. egyenlet)

ahol:

| Vair | a teljes belépő levegőáram normál állapotnál Nm3/h-ban, |
| --- | --- |
| O2,air | Az O2 térfogatrésze száraz levegőben (= 0,2095), és |
| O2,flue gas | Az O2 térfogatrésze a füstgázban. |
| A Vair | a salétromsavgyártó egységbe belépő valamennyi levegőáram összege, különös tekintettel az elsődleges és másodlagos belépő levegőáramra, valamint adott esetben a tisztítás miatt belépő levegőáramra. |

Vair

a teljes belépő levegőáram normál állapotnál Nm3/h-ban,

O2,air

Az O2 térfogatrésze száraz levegőben (= 0,2095), és

O2,flue gas

Az O2 térfogatrésze a füstgázban.

A Vair

a salétromsavgyártó egységbe belépő valamennyi levegőáram összege, különös tekintettel az elsődleges és másodlagos belépő levegőáramra, valamint adott esetben a tisztítás miatt belépő levegőáramra.

Valamennyi mérést száraz gáz alapra kell igazítani és ellentmondásmentesen kell jelenteni.

B.9.3.3.   Az oxigén (O2) koncentrációja

Amennyiben a füstgázáram e melléklet B.9.3.2. pontja szerinti kiszámításához szükséges, meg kell mérni a füstgáz oxigénkoncentrációját az e melléklet B.6.2.2. szakaszában meghatározott követelmények alkalmazásával. Valamennyi mérést száraz gáz alapra kell igazítani és ellentmondásmentesen kell jelenteni.

C.   HŐÁRAMLÁSOK

C.1.   A nettó mérhető hő meghatározásának szabályai

C.1.1.   Alapelvek

A mérhető hő megadott mennyisége minden esetben a mérhető hő nettó mennyiségére vonatkozik, amelyet a hőfogyasztó folyamathoz vagy a külső felhasználóhoz továbbított hőáram hőtartalma (entalpiája) alapján, a visszaáramlás hőtartalmának levonásával határoznak meg.

A hőtermelés és hőelosztás működéséhez szükséges hőfogyasztó eljárásokat, mint például a légtelenítőket, a feltöltő víz előkészítését és a rendszeres lefúvatást figyelembe kell venni a hőtermelő rendszer hatékonyságának értékelésekor, és bele kell számítani az áruk beágyazott kibocsátásába.

Ha ugyanaz a hőátadó közeg több egymást követő folyamat során kerül alkalmazásra, és hőjének felhasználására eltérő hőmérsékleti szintektől kezdve kerül sor, az egyes hőfogyasztó folyamatok által elfogyasztott hő mennyiségét külön kell meghatározni, kivéve, ha a folyamatok ugyanazon áruk teljes termelési folyamatának részét képezik. A hőátadó közegnek az egymást követő hőfogyasztó folyamatok közötti visszahevítését külön hőtermelésként kell kezelni.

Amennyiben a hőt abszorpciós hűtési folyamattal történő hűtésre használják, az adott hűtési folyamatot hőfogyasztó folyamatnak kell tekinteni.

C.1.2.   A mérhető hő nettó mennyiségének meghatározási módszere

Az energiaáramlások számszerűsítésére szolgáló, e melléklet A.4. szakasza szerinti adatforrások kiválasztása céljából a mérhető hő nettó mennyiségének meghatározására szolgáló következő módszereket kell figyelembe venni:

C.1.2.1.   1. módszer: Mérések alkalmazása

E módszer értelmében minden lényeges paramétert, így különösen a hőmérsékletet, a nyomása, illetve a továbbított és visszavezetett hőátadó közeg állapotát meg kell mérni. Gőz esetében a közeg állapota alatt a telítettsége vagy túlhevítettségi foka értendő. Meg kell mérni a hőátadó közeg térfogáramát. A mért értékek alapján megfelelő gőztáblázat vagy műszaki szoftver segítségével meg kell határozni a hőátadó közeg entalpiáját és fajlagos térfogatát.

A közeg áramlási sebességét a következőképpen kell kiszámítani:

Formula
  (30. egyenlet)

ahol:

| | az áramlási sebesség kg/s-ban, |
| --- | --- |
| | a térfogatáram m3/s-ban, és |
| v | a fajlagos térfogat m3/kg-ban. |

Formula

az áramlási sebesség kg/s-ban,

Formula

a térfogatáram m3/s-ban, és

v

a fajlagos térfogat m3/kg-ban.

Mivel az áramlási sebesség a továbbított és a visszavezetett közeg esetében is azonosnak tekinthető, a hőáramot a továbbított és a visszavezetett áramlás közötti entalpiakülönbség alapján, az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula
  (31. egyenlet)

ahol:

| | a hőáramlási sebesség kJ/s-ban, |
| --- | --- |
| hflow | a továbbított áramlás entalpiája, kJ/kg-ban, |
| hreturn | a visszavezetett áramlás entalpiája kJ/kg-ban, és |
| | az áramlási sebesség kg/s-ban. |

Formula

a hőáramlási sebesség kJ/s-ban,

hflow

a továbbított áramlás entalpiája, kJ/kg-ban,

hreturn

a visszavezetett áramlás entalpiája kJ/kg-ban, és

Formula

az áramlási sebesség kg/s-ban.

Gőz vagy forróvíz hővezető közegként történő használata esetén, amennyiben a kondenzátumot nem vezetik vissza vagy a visszavezetett kondenzátum entalpiájának megbecslése nem megvalósítható, a hreturn
  értéket 90 °C-os hőmérséklet alapján kell meghatározni.

Ha ismert, hogy az áramlási sebességek nem azonosak, a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | amennyiben bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a kondenzátum megmarad a termékben (pl. „élő gőzbefecskendezéses” folyamatokban), a kondenzátum-entalpia megfelelő mennyiségét nem kell levonni; |
| --- | --- |

a)

amennyiben bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a kondenzátum megmarad a termékben (pl. „élő gőzbefecskendezéses” folyamatokban), a kondenzátum-entalpia megfelelő mennyiségét nem kell levonni;

| b) | ha ismert, hogy a hővezető közeg elveszett (például szivárgás vagy csatornázási veszteség miatt), a továbbított hővezető közeg áramlási sebességéből le kell vonni a vonatkozó becsült áramlási sebességet. |
| --- | --- |

b)

ha ismert, hogy a hővezető közeg elveszett (például szivárgás vagy csatornázási veszteség miatt), a továbbított hővezető közeg áramlási sebességéből le kell vonni a vonatkozó becsült áramlási sebességet.

A fenti adatok alapján az éves nettó hőáramlás meghatározásához az alábbi módszerek egyikét kell alkalmazni, a rendelkezésre álló mérőberendezésekre és adatfeldolgozásra is figyelemmel:

| a) | a továbbított és visszavezetett hőátadó közeg átlagos entalpiáját meghatározó paraméterek éves átlagértékeinek meghatározása, megszorozva azokat a teljes éves tömegárammal, a 31. egyenletet alkalmazva; |
| --- | --- |

a)

a továbbított és visszavezetett hőátadó közeg átlagos entalpiáját meghatározó paraméterek éves átlagértékeinek meghatározása, megszorozva azokat a teljes éves tömegárammal, a 31. egyenletet alkalmazva;

| b) | a hőáram óránkénti értékeinek meghatározása, majd ezeknek az értékeknek az összesítése a hőrendszer teljes éves üzemidejére. Az óránkénti értékek helyett az adatfeldolgozási rendszer függvényében adott esetben más időintervallumok is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

b)

a hőáram óránkénti értékeinek meghatározása, majd ezeknek az értékeknek az összesítése a hőrendszer teljes éves üzemidejére. Az óránkénti értékek helyett az adatfeldolgozási rendszer függvényében adott esetben más időintervallumok is alkalmazhatók.

C.1.2.2.   2. módszer: A mért hatásfokon alapuló közelítő érték kiszámítása

A nettó mérhető hő mennyiségét a tüzelőanyag-ráfordítás és a hőtermeléshez kapcsolódó mért hatásfok alapján kell meghatározni:

Formula
  (32. egyenlet)

Formula
  (33. egyenlet)

ahol:

| Q | a hő TJ-ban kifejezett mennyisége, |
| --- | --- |
| ηΗ | a hőtermelés mért hatásfoka, |
| EIn | a tüzelőanyagokból származó energiaráfordítás, |
| ADi | az i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek), és |
| NCVi | az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei. |

Q

a hő TJ-ban kifejezett mennyisége,

ηΗ

a hőtermelés mért hatásfoka,

EIn

a tüzelőanyagokból származó energiaráfordítás,

ADi

az i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek), és

NCVi

az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei.

Az ηΗ
  értéke vagy egy észszerűen hosszú időn át végzett mérésekből kerül megállapításra, kellő mértékben figyelembe véve a létesítmény különböző terhelési állapotait, vagy pedig a gyártó dokumentációja alapján. E tekintetben az egyedi részterhelési görbét éves kihasználtsági tényező alkalmazása mellett kell figyelembe venni, a következők szerint:

Formula
  (34. egyenlet)

ahol:

| LF | a terhelési tényező, |
| --- | --- |
| EIn | a jelentéstételi időszakra vonatkozóan a 33. egyenlettel meghatározott energiaráfordítás, és |
| EMax | a maximális tüzelőanyag-ráfordítás, ha a hőtermelő egység a teljes naptári évben a névleges terhelés 100 %-ával működött. |

LF

a terhelési tényező,

EIn

a jelentéstételi időszakra vonatkozóan a 33. egyenlettel meghatározott energiaráfordítás, és

EMax

a maximális tüzelőanyag-ráfordítás, ha a hőtermelő egység a teljes naptári évben a névleges terhelés 100 %-ával működött.

A hatásfok értékének olyan helyzeten kell alapulnia, amikor minden kondenzátum visszakerül a rendszerbe. A visszanyert kondenzátum feltételezett hőmérsékletének 90 °C-nak kell lennie.

C.1.2.3.   3. módszer: A referencia-hatásfokon alapuló közelítő érték számítása

Ez a módszer megegyezik a 3. módszerrel, csak a 32. egyenletben 70 %-os referencia-hatásfokkal kell számolni (ηRef,H
   = 0,7).

C.1.3.   Különös szabályok

Amennyiben egy létesítmény az égéstől eltérő exoterm kémiai folyamatokból – például ammónia- vagy salétromsav-előállításból – előállított mérhető hőt fogyaszt, ezt a felhasznált hőmennyiséget az egyéb mérhető hőtől elkülönítve kell meghatározni, és a hőfogyasztáshoz nulla CO2e-kibocsátást kell rendelni.

Amennyiben a mérhető hőt tüzelőanyagokból előállított és a termelési folyamatokban a felhasználást követően felhasznált, nem mérhető hőből, pl. kipufogógázokból nyerik vissza, a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a nettó mérhető hő megfelelő mennyiségét 90 %-os referencia-hatásfokkal elosztva ki kell vonni a tüzelőanyag-ráfordításból.

C.2.   A mérhető hő tüzelőanyag-keverék kibocsátási tényezőjének meghatározása

Amennyiben a termelési folyamat a létesítményben termelt mérhető hőt fogyaszt, a hővel kapcsolatos kibocsátásokat az alábbi módszerek egyikével kell meghatározni.

C.2.1.   A létesítményben – nem kapcsolt energiatermeléssel – termelt mérhető hő kibocsátási tényezője

A tüzelőanyag létesítményen belüli égéséből előállított mérhető hő – kivéve a kapcsolt energiatermeléssel előállított hőt – esetében meg kell határozni az adott tüzelőanyag-keverék kibocsátási tényezőjét, és a termelési folyamathoz hozzárendelt kibocsátást a következőképpen kell kiszámítani:

EmHeat = EFmix · Qconsumed/η (35. egyenlet)

ahol:

| EmHeat | a termelési folyamat hővel kapcsolatos kibocsátása t CO2-ban kifejezve, |
| --- | --- |
| EFmix | az adott tüzelőanyag-keverék t CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényezője, beleértve adott esetben a füstgáztisztításból származó kibocsátásokat is, |
| Qconsumed | a termelési folyamat során elfogyasztott mérhető hő TJ-ban kifejezett mennyisége, és |
| η | a hőtermelési folyamat hatásfoka. |
| Az EFmix | számítása a következők szerint történik: |

EmHeat

a termelési folyamat hővel kapcsolatos kibocsátása t CO2-ban kifejezve,

EFmix

az adott tüzelőanyag-keverék t CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényezője, beleértve adott esetben a füstgáztisztításból származó kibocsátásokat is,

Qconsumed

a termelési folyamat során elfogyasztott mérhető hő TJ-ban kifejezett mennyisége, és

η

a hőtermelési folyamat hatásfoka.

Az EFmix

számítása a következők szerint történik:

EFmix = (Σ ADi · NCVi · EFi + EmFGC)/(Σ ADi · NCVi) (36. egyenlet)

ahol:

| ADi | a mérhető hőtermeléshez felhasznált i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek), tonnában vagy Nm3-ban kifejezve, |
| --- | --- |
| NCVi | az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei TJ/tonnában vagy TJ/Nm3-ben kifejezve, |
| EFi | az i tüzelőanyagok kibocsátási tényezői t CO2/TJ-ban kifejezve, és |
| EmFGC | a füstgáztisztításból származó, tonna CO2-ban kifejezett technológiai kibocsátások. |

ADi

a mérhető hőtermeléshez felhasznált i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek), tonnában vagy Nm3-ban kifejezve,

NCVi

az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei TJ/tonnában vagy TJ/Nm3-ben kifejezve,

EFi

az i tüzelőanyagok kibocsátási tényezői t CO2/TJ-ban kifejezve, és

EmFGC

a füstgáztisztításból származó, tonna CO2-ban kifejezett technológiai kibocsátások.

Amennyiben egy hulladékgáz a felhasznált tüzelőanyag-keverék része, és ha a hulladékgáz kibocsátási tényezője magasabb, mint a földgáz a VIII. melléklet 1. táblázatában megadott standard kibocsátási tényezője, az EFmix
  kiszámításához ezt a standard kibocsátási tényezőt kell használni a hulladékgáz kibocsátási tényezője helyett.

C.2.2.   A létesítményben kapcsolt energiatermeléssel termelt mérhető hő kibocsátási tényezője

Amennyiben a mérhető hőt és a villamos energiát kapcsolt energiatermeléssel (azaz kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel) állítják elő, a mérhető hő és a villamos energia termeléséhez hozzárendelt releváns kibocsátásokat az e szakaszban előírtak szerint kell meghatározni. A villamos energiára vonatkozó szabályokat adott esetben a mechanikai energia termelésére is alkalmazni kell.

A kapcsolt energiatermelő egység kibocsátását a következőképpen kell meghatározni:

Formula
  (37. egyenlet)

ahol:

| EmCHP | a kapcsolt energiatermelő egység kibocsátása a jelentéstételi időszak alatt, t CO2-ben kifejezve, |
| --- | --- |
| ADi | a kapcsolt energiatermelő egységhez felhasznált i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek) tonnában vagy Nm3-ban kifejezve, |
| NCVi | az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei TJ/tonnában vagy TJ/Nm3-ben kifejezve, |
| EFi | az i tüzelőanyagok kibocsátási tényezői t CO2/TJ-ban kifejezve, és |
| EmFGC | a füstgáztisztításból származó, tonna CO2-ban kifejezett technológiai kibocsátások. |

EmCHP

a kapcsolt energiatermelő egység kibocsátása a jelentéstételi időszak alatt, t CO2-ben kifejezve,

ADi

a kapcsolt energiatermelő egységhez felhasznált i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek) tonnában vagy Nm3-ban kifejezve,

NCVi

az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei TJ/tonnában vagy TJ/Nm3-ben kifejezve,

EFi

az i tüzelőanyagok kibocsátási tényezői t CO2/TJ-ban kifejezve, és

EmFGC

a füstgáztisztításból származó, tonna CO2-ban kifejezett technológiai kibocsátások.

A kapcsolt energiatermelő egységbe irányuló energiaráfordítást a 33. egyenlet szerint kell kiszámítani. A hő- és villamosenergia-termelés (vagy adott esetben a mechanikaienergia-termelés) a jelentéstételi időszakra vonatkozó átlagos hatásfokát a következőképpen kell kiszámítani:

Formula
  (38. egyenlet)

Formula
  (39. egyenlet)

ahol:

| ηheat | a hőtermelés átlagos hatásfoka a jelentéstételi időszak alatt (mértékegység nélküli), |
| --- | --- |
| Qnet | a kapcsolt energiatermelő egység által a jelentéstételi időszakban termelt hő TJ-ben kifejezett, a C.1.2. szakasz szerint meghatározott nettó mennyisége, |
| EIn | a 33. egyenlettel meghatározott, TJ-ben kifejezett energiaráfordítás, |
| ηel | a villamosenergia-termelés átlagos hatásfoka a jelentéstételi időszak alatt (mértékegység nélküli), valamint |
| Eel | a kapcsolt energiatermelő egység nettó villamosenergia-termelése a jelentéstételi időszakban, TJ-ben kifejezve. |

ηheat

a hőtermelés átlagos hatásfoka a jelentéstételi időszak alatt (mértékegység nélküli),

Qnet

a kapcsolt energiatermelő egység által a jelentéstételi időszakban termelt hő TJ-ben kifejezett, a C.1.2. szakasz szerint meghatározott nettó mennyisége,

EIn

a 33. egyenlettel meghatározott, TJ-ben kifejezett energiaráfordítás,

ηel

a villamosenergia-termelés átlagos hatásfoka a jelentéstételi időszak alatt (mértékegység nélküli), valamint

Eel

a kapcsolt energiatermelő egység nettó villamosenergia-termelése a jelentéstételi időszakban, TJ-ben kifejezve.

Amennyiben az ηheat
  és az ηel
  hatásfok meghatározása műszakilag nem megvalósítható, vagy észszerűtlen költségekkel járna, a létesítmény műszaki dokumentációján alapuló értékeket (tervezési értékeket) kell használni. Ha ilyen értékek nem állnak rendelkezésre, akkor az ηheat
   = 0,55 és ηel
   = 0,25 konzervatív standard értékeket kell alkalmazni.

A kapcsolt energiatermelésből származó hőre és villamos energiára vonatkozó hozzárendelési tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

Formula
  (40. egyenlet)

Formula
  (41. egyenlet)

ahol:

| FCHP,Heat | a hő hozzárendelési tényezője (mértékegység nélküli), |
| --- | --- |
| FCHP,El | a villamos energia (vagy adott esetben a mechanikai energia) hozzárendelési tényezője (mértékegység nélküli), |
| ηref, heat | hő az önálló kazán hőtermelésének referencia-hatásfoka (mértékegység nélküli), és |
| ηref,el | a kapcsolt energiatermelés nélküli villamosenergia-termelés referencia-hatásfoka (mértékegység nélküli). |

FCHP,Heat

a hő hozzárendelési tényezője (mértékegység nélküli),

FCHP,El

a villamos energia (vagy adott esetben a mechanikai energia) hozzárendelési tényezője (mértékegység nélküli),

ηref, heat

hő az önálló kazán hőtermelésének referencia-hatásfoka (mértékegység nélküli), és

ηref,el

a kapcsolt energiatermelés nélküli villamosenergia-termelés referencia-hatásfoka (mértékegység nélküli).

A megfelelő tüzelőanyag-specifikus referencia-hatásfokokat a IX. melléklet tartalmazza.

A kapcsolt energiatermeléshez kapcsolódó mérhető hőnek a hővel kapcsolatos kibocsátások termelési folyamatokhoz való hozzárendeléséhez használandó fajlagos kibocsátási tényezőjét a következőképpen kell kiszámítani:

EFCHP,Heat = EmCHP · FCHP,Heat/Qnet
  (42. egyenlet)

ahol:

| EFCHP, heat | a kapcsolt energiatermelő egységben termelt mérhető hő tonna CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényezője, és |
| --- | --- |
| Qnet | a kapcsolt energiatermelő egység által termelt, TJ-ben kifejezett nettó hő. |

EFCHP, heat

a kapcsolt energiatermelő egységben termelt mérhető hő tonna CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényezője, és

Qnet

a kapcsolt energiatermelő egység által termelt, TJ-ben kifejezett nettó hő.

A kapcsolt energiatermeléshez kapcsolódó villamos energiának a közvetlen kibocsátások termelési folyamatokhoz való hozzárendeléséhez használandó fajlagos kibocsátási tényezőjét a következőképpen kell kiszámítani:

EFCHP,El = EmCHP · FCHP,El/EEl,prod
  (43. egyenlet)

ahol:

| EEl,prod | a kapcsolt energiatermelő egység által termelt villamos energia. |
| --- | --- |

EEl,prod

a kapcsolt energiatermelő egység által termelt villamos energia.

Amennyiben egy hulladékgáz a felhasznált tüzelőanyag-keverék része, és ha a hulladékgáz kibocsátási tényezője magasabb, mint a földgáz a VIII. melléklet 1. táblázatában megadott standard kibocsátási tényezője, az EFmix
  kiszámításához ezt a standard kibocsátási tényezőt használják a hulladékgáz kibocsátási tényezője helyett.

C.2.3.   A létesítményen kívül termelt mérhető hő kibocsátási tényezője

Amennyiben a termelési folyamat a létesítményen kívül termelt mérhető hőt fogyaszt, a hővel kapcsolatos kibocsátásokat az alábbi módszerek egyikével kell meghatározni.

| 1. | Amennyiben a mérhető hőt előállító létesítmény választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik, vagy ha a mérhető hőt fogyasztó létesítmény üzemeltetője a hőszállítási szerződés vonatkozó rendelkezései révén biztosítja, hogy a hőtermelő létesítmény e melléklettel összhangban elvégzi a kibocsátás nyomon követését, a mérhető hő kibocsátási tényezőjét a C.2.1. vagy a C.2.2. szakasz vonatkozó egyenleteivel kell meghatározni a mérhető hőt termelő létesítmény üzemeltetője által szolgáltatott kibocsátási adatok alapján. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a mérhető hőt előállító létesítmény választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer hatálya alá tartozik, vagy ha a mérhető hőt fogyasztó létesítmény üzemeltetője a hőszállítási szerződés vonatkozó rendelkezései révén biztosítja, hogy a hőtermelő létesítmény e melléklettel összhangban elvégzi a kibocsátás nyomon követését, a mérhető hő kibocsátási tényezőjét a C.2.1. vagy a C.2.2. szakasz vonatkozó egyenleteivel kell meghatározni a mérhető hőt termelő létesítmény üzemeltetője által szolgáltatott kibocsátási adatok alapján.

| 2. | Amennyiben az 1. pont szerinti módszer nem áll rendelkezésre, az ország ipari ágazatában leggyakrabban használt tüzelőanyag standard kibocsátási tényezőjén alapuló standard értéket kell alkalmazni, 90 %-os kazánhatékonyságot feltételezve. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az 1. pont szerinti módszer nem áll rendelkezésre, az ország ipari ágazatában leggyakrabban használt tüzelőanyag standard kibocsátási tényezőjén alapuló standard értéket kell alkalmazni, 90 %-os kazánhatékonyságot feltételezve.

D.   VILLAMOS ENERGIA

D.1.   A villamos energiával kapcsolatos kibocsátások kiszámítása

A villamosenergia-termeléshez vagy -fogyasztáshoz kapcsolódó kibocsátásokat a beágyazott kibocsátásoknak az F.1. szakasz szerinti kiszámítása céljából az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

Formula
  (44. egyenlet)

ahol:

| Em

  el | a termelt vagy felhasznált villamos energiához kapcsolódó, t CO2-ben kifejezett kibocsátás, |
| --- | --- |
| E

  el | a termelt vagy felhasznált villamos energia MWh-ban vagy TJ-ben kifejezve, és |
| EF

  el | a villamos energiára alkalmazott kibocsátási tényező t CO2/MWh-ban vagy t CO2/TJ-ban kifejezve. |

Em

  el

a termelt vagy felhasznált villamos energiához kapcsolódó, t CO2-ben kifejezett kibocsátás,

E

  el

a termelt vagy felhasznált villamos energia MWh-ban vagy TJ-ben kifejezve, és

EF

  el

a villamos energiára alkalmazott kibocsátási tényező t CO2/MWh-ban vagy t CO2/TJ-ban kifejezve.

D.2.   A villamos energia mint importált áru kibocsátási tényezőjének meghatározására vonatkozó szabályok

A villamos energia mint importált áru tényleges fajlagos beágyazott kibocsátásának meghatározásához csak a közvetlen kibocsátás alkalmazandó az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 2. szakaszával összhangban.

A villamos energia tényleges fajlagos beágyazott kibocsátásának kiszámításához használt kibocsátási tényezőt a következőképpen kell meghatározni:

| a) | a harmadik országra, harmadik országok csoportjára vagy egy harmadik országon belüli régióra vonatkozó fajlagos alapértelmezett értéket kell használni az e melléklet D.2.1. pontjában meghatározott vonatkozó CO2-kibocsátási tényezőként; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országra, harmadik országok csoportjára vagy egy harmadik országon belüli régióra vonatkozó fajlagos alapértelmezett értéket kell használni az e melléklet D.2.1. pontjában meghatározott vonatkozó CO2-kibocsátási tényezőként;

| b) | amennyiben nem áll rendelkezésre az a) pont szerinti fajlagos alapértelmezett érték, az e melléklet D.2.2. pontjában meghatározott Uniós CO2-kibocsátási tényezőt kell használni; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem áll rendelkezésre az a) pont szerinti fajlagos alapértelmezett érték, az e melléklet D.2.2. pontjában meghatározott Uniós CO2-kibocsátási tényezőt kell használni;

| c) | amennyiben az adatszolgáltató nyilatkozattevő hivatalos és nyilvános információk alapján elegendő bizonyítékot nyújt be annak igazolására, hogy a CO2-kibocsátási tényező abban a harmadik országban, harmadik országok csoportjában vagy egy harmadik országon belüli régióban, ahonnan a villamos energiát importálják, alacsonyabb, mint az e melléklet a) és b) pontja szerinti értékek, és amennyiben teljesülnek az e melléklet D.2.3. pontjában előírt feltételek, az állítás szerinti alacsonyabb értékeket a rendelkezésre bocsátott elérhető és megbízható adatok alapján kell meghatározni; |
| --- | --- |

c)

amennyiben az adatszolgáltató nyilatkozattevő hivatalos és nyilvános információk alapján elegendő bizonyítékot nyújt be annak igazolására, hogy a CO2-kibocsátási tényező abban a harmadik országban, harmadik országok csoportjában vagy egy harmadik országon belüli régióban, ahonnan a villamos energiát importálják, alacsonyabb, mint az e melléklet a) és b) pontja szerinti értékek, és amennyiben teljesülnek az e melléklet D.2.3. pontjában előírt feltételek, az állítás szerinti alacsonyabb értékeket a rendelkezésre bocsátott elérhető és megbízható adatok alapján kell meghatározni;

| d) | az adatszolgáltató nyilatkozattevő az alapértelmezett értékek helyett a tényleges beágyazott kibocsátásokat is alkalmazhatja az importált villamos energia beágyazott kibocsátásának kiszámításához, ha az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 5. szakaszában meghatározott a)–d) kumulatív kritériumok teljesülnek, és a számítás a villamosenergia-termelő által e melléklet szerint meghatározott, az e melléklet D.2.3. szakaszának felhasználásával kiszámított adatokon alapul. |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltató nyilatkozattevő az alapértelmezett értékek helyett a tényleges beágyazott kibocsátásokat is alkalmazhatja az importált villamos energia beágyazott kibocsátásának kiszámításához, ha az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 5. szakaszában meghatározott a)–d) kumulatív kritériumok teljesülnek, és a számítás a villamosenergia-termelő által e melléklet szerint meghatározott, az e melléklet D.2.3. szakaszának felhasználásával kiszámított adatokon alapul.

D.2.1.   A fajlagos alapértelmezett értékeken alapuló CO2-kibocsátási tényező

Az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 4.2.1. szakaszával összhangban a Bizottság rendelkezésére álló legjobb adatok alapján a harmadik ország, harmadik országok csoportja vagy harmadik országon belüli régió CO2-kibocsátási tényezőit kell alkalmazni. E rendelet alkalmazásában e CO2-kibocsátási tényezőknek a Nemzetközi Energia Ügynökségtől származó adatokon kell alapulniuk, és azokat a Bizottságnak a CBAM átmeneti nyilvántartásban kell megadnia.

D.2.2.   Uniós CO2-kibocsátási tényező

Az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 4.2.2. szakasza értelmében az uniós CO2-kibocsátási tényezőt kell alkalmazni. E rendelet alkalmazásában ennek az uniós CO2-kibocsátási tényezőnek a Nemzetközi Energia Ügynökségtől származó adatokon kell alapulnia, és azt a Bizottságnak a CBAM átmeneti nyilvántartásban kell megadnia.

D.2.3.   Az adatszolgáltató nyilatkozattevő által igazolt megbízható adatokon alapuló CO2-kibocsátási tényező

E melléklet D.2. szakasza c) pontjának alkalmazásában az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek be kell nyújtania az alternatív hivatalos forrásokból származó adatsorokat, beleértve a jelentéstétel előtt két évvel végződő ötéves időszakra vonatkozó nemzeti statisztikákat is.

Annak érdekében, hogy tükrözze a dekarbonizációs politikáknak – például a megújulóenergia-termelés növekedésének –, valamint az éghajlati viszonyoknak – például a különösen hideg éveknek – az érintett országok éves villamosenergia-ellátására gyakorolt hatását, az adatszolgáltató nyilatkozattevőnek a jelentéstétel előtt két évvel végződő ötéves időszakra vonatkozó CO2-kibocsátási tényező súlyozott átlaga alapján kell kiszámítania a CO2-kibocsátási tényezőt.

E célból az adatszolgáltató nyilatkozattevő a következő egyenlet alapján kiszámítja az éves CO2-kibocsátási tényezőket fosszilis tüzelőanyag-technológiánként és annak bruttó villamosenergia-termelését abban a harmadik országban, amely képes villamos energiát exportálni az EU-ba:

Formula
  (45. egyenlet)

ahol:

| Em

  el,y | az EU-ba villamos energiát exportálni képes harmadik országban az adott évben az összes fosszilis tüzelőanyag-technológiára vonatkozó éves CO2-kibocsátási tényező, |
| --- | --- |
| E

  el,y | az összes fosszilis tüzelőanyag-technológiából származó teljes bruttó villamosenergia-termelés az adott évben, EF

  i
  = az egyes „i” fosszilistüzelőanyag-technológiák CO2-kibocsátási tényezője, és |
| E

  el,i,y | az éves bruttó villamosenergia-termelés minden egyes „i” fosszilistüzelőanyag-technológia esetében. |

Em

  el,y

az EU-ba villamos energiát exportálni képes harmadik országban az adott évben az összes fosszilis tüzelőanyag-technológiára vonatkozó éves CO2-kibocsátási tényező,

E

  el,y

az összes fosszilis tüzelőanyag-technológiából származó teljes bruttó villamosenergia-termelés az adott évben, EF

  i
  = az egyes „i” fosszilistüzelőanyag-technológiák CO2-kibocsátási tényezője, és

E

  el,i,y

az éves bruttó villamosenergia-termelés minden egyes „i” fosszilistüzelőanyag-technológia esetében.

A bejelentő nyilatkozattevőnek a CO2-kibocsátási tényezőt a folyó év mínusz két évvel kezdődő évek mozgóátlagaként kell kiszámítania a következő egyenlet alapján:

Formula
  (46. egyenlet)

ahol:

| Em

  el | a folyó év mínusz két évtől kezdődő és a folyó év mínusz hat évig tartó előző öt év CO2-kibocsátási tényezőinek mozgóátlagából származó CO2-kibocsátási tényező, |
| --- | --- |
| Em

  el,y | az egyes „i” évek CO2-kibocsátási tényezője, |
| i | a figyelembe veendő évek változó indexe, és |
| y | a folyó év. |

Em

  el

a folyó év mínusz két évtől kezdődő és a folyó év mínusz hat évig tartó előző öt év CO2-kibocsátási tényezőinek mozgóátlagából származó CO2-kibocsátási tényező,

Em

  el,y

az egyes „i” évek CO2-kibocsátási tényezője,

i

a figyelembe veendő évek változó indexe, és

y

a folyó év.

D.2.4.   A létesítmény tényleges CO2-kibocsátásán alapuló CO2-kibocsátási tényező

Az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 5. szakasza értelmében az adatszolgáltató nyilatkozattevő az alapértelmezett értékek helyett a tényleges beágyazott kibocsátásokat is alkalmazhatja az importált villamos energia beágyazott kibocsátásának kiszámításához, ha az említett szakaszban meghatározott a)–d) kumulatív kritériumok teljesülnek.

D.3.   A villamos energiától eltérő áruk termeléséhez felhasznált villamosenergia-mennyiségek meghatározásának szabályai

A beágyazott kibocsátások meghatározásához a villamosenergia-mennyiségek mérését a hatásos teljesítményre, nem pedig a látszólagos teljesítményre (összetett teljesítmény) vonatkozik. Csak a hatásosteljesítmény-komponenst kell mérni, és a meddő teljesítményt figyelmen kívül kell hagyni.

A villamosenergia-termelés esetében a tevékenységi szint az erőmű vagy a kapcsolt energiatermelő egység rendszerhatárait elhagyó nettó villamos energiára vonatkozik, a belsőleg fogyasztott villamos energia levonása után.

D.4.   A villamos energia beágyazott közvetett kibocsátásának mint a villamos energiától eltérő áruk termelési ráfordításának meghatározására vonatkozó szabályok

Az átmeneti időszak alatt a villamos energiára vonatkozó kibocsátási tényezőket a következők valamelyike alapján kell meghatározni:

| a) | a származási ország villamosenergia-hálózatának átlagos kibocsátási tényezője a Bizottság által a CBAM átmeneti nyilvántartásában a Nemzetközi Energia Ügynökségtől szolgáltatott adatok alapján; vagy |
| --- | --- |

a)

a származási ország villamosenergia-hálózatának átlagos kibocsátási tényezője a Bizottság által a CBAM átmeneti nyilvántartásában a Nemzetközi Energia Ügynökségtől szolgáltatott adatok alapján; vagy

| b) | a származási ország villamosenergia-hálózatának bármely egyéb kibocsátási tényezője az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 4.3. szakaszában említett átlagos kibocsátási tényezőt vagy CO2-kibocsátási tényezőt képviselő, nyilvánosan hozzáférhető adatok alapján. |
| --- | --- |

b)

a származási ország villamosenergia-hálózatának bármely egyéb kibocsátási tényezője az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletének 4.3. szakaszában említett átlagos kibocsátási tényezőt vagy CO2-kibocsátási tényezőt képviselő, nyilvánosan hozzáférhető adatok alapján.

Az a) és b) ponttól eltérve a D.4.1–D.4.3. szakaszban meghatározott esetekben alkalmazhatók a tényleges kibocsátási tényezők.

D.4.1.   A létesítményben nem kapcsolt energiatermeléssel termelt villamos energia kibocsátási tényezője

A létesítményen belül tüzelőanyagok égetésével termelt villamos energia – a kapcsolt energiatermeléssel előállított villamos energia kivételével – esetében a villamos energia EFEl
  kibocsátási tényezőjét a vonatkozó tüzelőanyag-keverék alapján kell meghatározni, és a villamosenergia-termeléshez hozzárendelt kibocsátásokat a következőképpen kell kiszámítani:

EFEl = (Σ ADi · NCVi · EFi + EmFGC)/Elprod (47. egyenlet)

ahol:

| ADi | a villamosenergia-termeléshez felhasznált i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek), tonnában vagy Nm3-ban kifejezve, |
| --- | --- |
| NCVi | az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei TJ/tonnában vagy TJ/Nm3-ben kifejezve, |
| EFi | az i tüzelőanyagok kibocsátási tényezői t CO2/TJ-ban kifejezve, |
| EmFGC | a füstgáztisztításból származó, tonna CO2-ban kifejezett technológiai kibocsátások, valamint |
| EL prod | a termelt villamos energia nettó mennyisége MWh-ban kifejezve. Ez magában foglalhatja a tüzelőanyagok égésétől eltérő forrásokból termelt villamosenergia-mennyiségeket is. |

ADi

a villamosenergia-termeléshez felhasznált i tüzelőanyagok tevékenységre vonatkozó éves adatai (azaz a felhasznált mennyiségek), tonnában vagy Nm3-ban kifejezve,

NCVi

az i tüzelőanyagok nettó fűtőértékei TJ/tonnában vagy TJ/Nm3-ben kifejezve,

EFi

az i tüzelőanyagok kibocsátási tényezői t CO2/TJ-ban kifejezve,

EmFGC

a füstgáztisztításból származó, tonna CO2-ban kifejezett technológiai kibocsátások, valamint

EL prod

a termelt villamos energia nettó mennyisége MWh-ban kifejezve. Ez magában foglalhatja a tüzelőanyagok égésétől eltérő forrásokból termelt villamosenergia-mennyiségeket is.

Amennyiben egy hulladékgáz a felhasznált tüzelőanyag-keverék része, és ha a hulladékgáz kibocsátási tényezője magasabb, mint a földgáz a VIII. melléklet 1. táblázatában megadott standard kibocsátási tényezője, az EFmix
  kiszámításához ezt a standard kibocsátási tényezőt kell használni a hulladékgáz kibocsátási tényezője helyett.

D.4.2.   A létesítményben kapcsolt energiatermeléssel termelt villamos energia kibocsátási tényezője

A kapcsolt energiatermelésből származó villamosenergia-termelés kibocsátási tényezőjét e melléklet C.2.2. szakasza szerint kell meghatározni.

D.4.3.   A létesítményen kívül termelt villamos energia kibocsátási tényezője

| 1. | Amennyiben a villamos energiát közvetlen technikai kapcsolatban álló forrásból veszik át, és minden vonatkozó adat rendelkezésre áll, e villamos energia kibocsátási tényezőjét adott esetben a D.4.1. vagy a D.4.2. szakasz alkalmazásával kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben a villamos energiát egy villamosenergia-termelőtől energiavásárlási megállapodás alapján veszik át, adott esetben a D.4.1. vagy D.4.2. szakasszal összhangban meghatározott, villamos energiára vonatkozó kibocsátási tényező használható, amennyiben a villamosenergia-termelő informálja arról az üzemeltetőt, és azt a IV. melléklet szerint rendelkezésre bocsátja. |
| --- | --- |

2.

E.   A PREKURZOROK NYOMON KÖVETÉSE

Amennyiben a létesítmény számára meghatározott termelési folyamatok termelési útvonalainak leírása releváns prekurzorokat jelöl meg, meg kell határozni a létesítmény termelési folyamatai során felhasznált egyes prekurzorok mennyiségét a termelt összetett áruk teljes beágyazott kibocsátásának e melléklet G. szakaszával összhangban történő kiszámítása érdekében.

Az előző bekezdéstől eltérve, amennyiben a prekurzor termelése és felhasználása ugyanahhoz a termelési folyamathoz tartozik, csak a felhasznált és más létesítményekből vagy más termelési folyamatokból származó további prekurzor mennyiségét kell meghatározni.

A felhasznált mennyiséget és a kibocsátási tulajdonságokat külön kell meghatározni minden olyan létesítményre vonatkozóan, amelyből a prekurzor származik. A szükséges adatok meghatározásához használt módszereket a létesítmény nyomonkövetési módszertani dokumentációjában kell meghatározni, a következő rendelkezések alkalmazásával:

| 1. | Amennyiben a prekurzort a létesítményen belül, de az e melléklet A.4. szakaszában foglalt szabályok alkalmazásával meghatározott eltérő termelési folyamatban állítják elő, a meghatározandó adatsorok a következőket tartalmazzák:






  a) | a prekurzor fajlagos beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátása a jelentéstételi időszak átlagában kifejezve, CO2-tonna-egyenérték/tonna prekurzorban kifejezve; |
| --- | --- | --- |

1.

Amennyiben a prekurzort a létesítményen belül, de az e melléklet A.4. szakaszában foglalt szabályok alkalmazásával meghatározott eltérő termelési folyamatban állítják elő, a meghatározandó adatsorok a következőket tartalmazzák:

a)

a prekurzor fajlagos beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátása a jelentéstételi időszak átlagában kifejezve, CO2-tonna-egyenérték/tonna prekurzorban kifejezve;

| b) | annak a létesítménynek az egyes termelési folyamatai során felhasznált prekurzor mennyisége, amelynek releváns prekurzora. |
| --- | --- |

b)

annak a létesítménynek az egyes termelési folyamatai során felhasznált prekurzor mennyisége, amelynek releváns prekurzora.

| 2. | Amennyiben a prekurzort egy másik létesítményből szerzik be, a meghatározandó adatsorok a következőket tartalmazzák:






  a) | a behozott áruk származási országa; |
| --- | --- | --- |

2.

Amennyiben a prekurzort egy másik létesítményből szerzik be, a meghatározandó adatsorok a következőket tartalmazzák:

a)

a behozott áruk származási országa;

| b) | az a létesítmény, ahol azt termelték, a következő adatokkal azonosítva:






  — | az egyedi létesítményazonosító, ha rendelkezésre áll, |
| --- | --- | --- |

b)

az a létesítmény, ahol azt termelték, a következő adatokkal azonosítva:

—

az egyedi létesítményazonosító, ha rendelkezésre áll,

| — | a helyszín helye szerinti alkalmazandó ENSZ kereskedelmi és szállítási helynévkód (UN/LOCODE), |
| --- | --- |

—

a helyszín helye szerinti alkalmazandó ENSZ kereskedelmi és szállítási helynévkód (UN/LOCODE),

| — | pontos cím és angol nyelvű átirata, és |
| --- | --- |

—

pontos cím és angol nyelvű átirata, és

| — | a létesítmény földrajzi koordinátái; |
| --- | --- |

—

a létesítmény földrajzi koordinátái;

| c) | az alkalmazott termelési útvonal a II. melléklet 3. szakaszában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazott termelési útvonal a II. melléklet 3. szakaszában meghatározottak szerint;

| d) | a beágyazott kibocsátások meghatározásához szükséges, a IV. melléklet 2. szakaszában felsorolt alkalmazandó egyedi paraméterek értékei; |
| --- | --- |

d)

a beágyazott kibocsátások meghatározásához szükséges, a IV. melléklet 2. szakaszában felsorolt alkalmazandó egyedi paraméterek értékei;

| e) | a prekurzor fajlagos beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátása a legfrissebb rendelkezésre álló jelentéstételi időszak átlagában kifejezve, CO2-tonna-egyenérték/tonna prekurzorban kifejezve; |
| --- | --- |

e)

a prekurzor fajlagos beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátása a legfrissebb rendelkezésre álló jelentéstételi időszak átlagában kifejezve, CO2-tonna-egyenérték/tonna prekurzorban kifejezve;

| f) | a prekurzort termelő létesítmény által használt jelentéstételi időszak kezdetének és végének időpontja; |
| --- | --- |

f)

a prekurzort termelő létesítmény által használt jelentéstételi időszak kezdetének és végének időpontja;

| g) | adott esetben a prekurzor után fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

g)

adott esetben a prekurzor után fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információk.

A prekurzort termelő létesítménynek – lehetőleg a 3. cikk (5) bekezdésében és a IV. mellékletben említett elektronikus sablon segítségével – rendelkezésre kell bocsátani a vonatkozó információkat.

| 3. | A prekurzorok minden olyan mennyisége esetében, amelyre vonatkozóan a 2. pont keretében hiányos vagy nem meggyőző adatok érkeztek, az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alkalmazandó alapértelmezett értékek használhatók. |
| --- | --- |

3.

A prekurzorok minden olyan mennyisége esetében, amelyre vonatkozóan a 2. pont keretében hiányos vagy nem meggyőző adatok érkeztek, az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alkalmazandó alapértelmezett értékek használhatók.

F.   A LÉTESÍTMÉNY KIBOCSÁTÁSAINAK AZ ÁRUKHOZ VALÓ HOZZÁRENDELÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

F.1.   Számítási módszerek

A létesítmény kibocsátásának árukhoz való hozzárendelése céljából a kibocsátásokat, ráfordításokat és kimeneteket az e melléklet A.4. szakaszával összhangban meghatározott termelési folyamatokhoz kell hozzárendelni, a közvetlen kibocsátásokra vonatkozó 48. egyenlet és a közvetett kibocsátásokra vonatkozó 49. egyenlet alkalmazásával, az egyenletben megadott paraméterekre vonatkozóan a teljes jelentéstételi időszakra vonatkozó összesített adatok felhasználásával. Ezt követően a hozzárendelt közvetlen és közvetett kibocsátásokat az 50. és 51. egyenlet alkalmazásával át kell számítani az áruk termelési folyamatból származó konkrét beágyazott közvetlen és közvetett kibocsátásaira.

Formula
  (48. egyenlet)

Ha az AttrEm

  Dir
  értéke a számítások szerint negatív, akkor azt nullára kell állítani.

Formula
  (49. egyenlet)

Formula
  (50. egyenlet)

Formula
  (51. egyenlet)

ahol:

| AttrEm

  Dir | a teljes termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentéstétel időszakban, CO2-tonna-egyenértékben kifejezve, |
| --- | --- |
| AttrEm

  indir | a teljes termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentéstételi időszakban, CO2-tonna-egyenértékben kifejezve, |
| DirEm
  - | a termelési folyamathoz közvetlenül hozzárendelhető kibocsátások, amelyeket az e melléklet B. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok alkalmazásával határoznak meg a jelentéstételi időszakra: |

AttrEm

  Dir

a teljes termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentéstétel időszakban, CO2-tonna-egyenértékben kifejezve,

AttrEm

  indir

a teljes termelési folyamat közvetlen vagy közvetett kibocsátása a jelentéstételi időszakban, CO2-tonna-egyenértékben kifejezve,

DirEm
  *

a termelési folyamathoz közvetlenül hozzárendelhető kibocsátások, amelyeket az e melléklet B. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok alkalmazásával határoznak meg a jelentéstételi időszakra:

Mérhető hő: Amennyiben a tüzelőanyagot olyan mérhető hő termelésére használnak fel, amelyet a szóban forgó termelési folyamaton kívül, vagy amelyet egynél több termelési folyamatban használnak fel (amely magában foglalja a más létesítményekből történő behozatalt és azokba történő kivitelt is), a tüzelőanyag-kibocsátásokat nem veszik figyelembe a termelési folyamat közvetlenül hozzárendelhető kibocsátásaiban, hanem a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében hozzáadják az EmH,import paraméter keretében.

Hulladékgázok:

Az ugyanazon termelési folyamat során előállított és teljes mértékben felhasznált hulladékgázok által okozott kibocsátásokat a DirEm* tartalmazza.

A termelési folyamat során exportált hulladékgázok égéséből származó kibocsátásokat teljes mértékben bele kell foglalni a DirEm*-be, függetlenül a felhasználás helyétől. A hulladékgázok exportja esetében azonban ki kell számítani a WGcorr,export kifejezést.

A DirEm*-ben nem veszik figyelembe a más termelési folyamatokból importált hulladékgázok égéséből származó kibocsátásokat. Ehelyett a WGcorr,import kifejezést kell kiszámítani;

| Em

  H,imp | a jelentéstételi időszakra az e melléklet C. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamatba importált mérhető hő mennyiségének megfelelő kibocsátás: |
| --- | --- |

Em

  H,imp

a jelentéstételi időszakra az e melléklet C. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamatba importált mérhető hő mennyiségének megfelelő kibocsátás:

A termelési folyamatba importált mérhető hőhöz kapcsolódó kibocsátás magában foglalja a más létesítményekből származó behozatalt, az ugyanazon létesítményen belüli egyéb termelési folyamatokból származó behozatalt, valamint az egynél több termelési folyamat számára hőt szolgáltató műszaki egységtől (pl. egy központi erőműtől vagy több hőtermelő egységgel rendelkező összetettebb gőzhálózattól) származó hőt.

A mérhető hőből származó kibocsátást a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula
  (52. egyenlet)

ahol:

| EFheat | a mérhető hő termelésére vonatkozó, e melléklet C.2. szakasza szerint meghatározott, tonna CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényező, és |
| --- | --- |
| Qimp | a behozott és a termelési folyamat során elfogyasztott nettó hő, TJ-ban kifejezve; |
| Em

  H,exp | a jelentéstételi időszakra az e melléklet C. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat során exportált mérhető hő mennyiségének megfelelő kibocsátás. Az exportált hő esetében vagy a ténylegesen ismert tüzelőanyag-keverék C.2. szakasz szerinti kibocsátását, vagy – ha a tényleges tüzelőanyag-keverék nem ismert – az országban és az ipari ágazatban leggyakrabban használt tüzelőanyag standard kibocsátási tényezőjét kell használni, 90 %-os kazánhatékonyságot feltételezve. |

EFheat

a mérhető hő termelésére vonatkozó, e melléklet C.2. szakasza szerint meghatározott, tonna CO2/TJ-ban kifejezett kibocsátási tényező, és

Qimp

a behozott és a termelési folyamat során elfogyasztott nettó hő, TJ-ban kifejezve;

Em

  H,exp

a jelentéstételi időszakra az e melléklet C. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat során exportált mérhető hő mennyiségének megfelelő kibocsátás. Az exportált hő esetében vagy a ténylegesen ismert tüzelőanyag-keverék C.2. szakasz szerinti kibocsátását, vagy – ha a tényleges tüzelőanyag-keverék nem ismert – az országban és az ipari ágazatban leggyakrabban használt tüzelőanyag standard kibocsátási tényezőjét kell használni, 90 %-os kazánhatékonyságot feltételezve.

A villamos energia által vezérelt folyamatokból és a salétromsav-előállításból visszanyert hőt nem kell figyelembe venni;

| WG

  corr,imp | a más termelési folyamatokból importált hulladékgázokat felhasználó termelési folyamat hozzárendelt közvetlen kibocsátása, a következő képlettel korrigálva a jelentéstételi időszakra: |
| --- | --- |

WG

  corr,imp

a más termelési folyamatokból importált hulladékgázokat felhasználó termelési folyamat hozzárendelt közvetlen kibocsátása, a következő képlettel korrigálva a jelentéstételi időszakra:

Formula
  (53. egyenlet)

ahol:

| VWG | az importált hulladékgáz mennyisége, |
| --- | --- |
| NCVWG | az importált hulladékgáz nettó fűtőértéke, és |
| EFNG | a földgáz VIII. mellékletben megadott standard kibocsátási tényezője, |
| WG

  corr,exp | a jelentéstételi időszakra az e melléklet B. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat során exportált hulladékgázok mennyiségének megfelelő kibocsátások: |

VWG

az importált hulladékgáz mennyisége,

NCVWG

az importált hulladékgáz nettó fűtőértéke, és

EFNG

a földgáz VIII. mellékletben megadott standard kibocsátási tényezője,

WG

  corr,exp

a jelentéstételi időszakra az e melléklet B. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat során exportált hulladékgázok mennyiségének megfelelő kibocsátások:

Formula
  (54. egyenlet)

ahol:

| VWG,exp | a termelési folyamatból exportált hulladékgáz mennyisége, |
| --- | --- |
| NCVWG | a hulladékgáz nettó fűtőértéke, |
| EFNG | a földgáz VIII. mellékletben megadott standard kibocsátási tényezője, a |
| Corrη | pedig az a tényező, amely figyelembe veszi a hulladékgáz és a referencia-tüzelőanyag földgáz használata közötti hatékonyságbeli különbséget. A standard érték Corrη = 0,667, |
| Em

  el,prod | a jelentéstételi időszakra az e melléklet D. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat határain belül előállított villamos energia mennyiségének megfelelő kibocsátások, |
| Em

  el,cons | a jelentéstételi időszakra az e melléklet D. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat során felhasznált villamos energia mennyiségének megfelelő kibocsátások, |
| SEE

  g,Dir | az áruk CO2-tonna-egyenérték/tonnában kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen beágyazott kibocsátása, |
| SEE

  g,Indir | az áruk CO2-tonna-egyenérték/tonnában kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetett beágyazott kibocsátása, |
| AL

  g | a g áruk tevékenységi szintje, vagyis a jelentéstételi időszak alatt az adott létesítményben termelt, az e melléklet F.2. szakasza szerint meghatározott, tonnában kifejezett g áruk mennyisége. |

VWG,exp

a termelési folyamatból exportált hulladékgáz mennyisége,

NCVWG

a hulladékgáz nettó fűtőértéke,

EFNG

a földgáz VIII. mellékletben megadott standard kibocsátási tényezője, a

Corrη

pedig az a tényező, amely figyelembe veszi a hulladékgáz és a referencia-tüzelőanyag földgáz használata közötti hatékonyságbeli különbséget. A standard érték Corrη = 0,667,

Em

  el,prod

a jelentéstételi időszakra az e melléklet D. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat határain belül előállított villamos energia mennyiségének megfelelő kibocsátások,

Em

  el,cons

a jelentéstételi időszakra az e melléklet D. szakaszában előírt szabályok és a következő szabályok szerint meghatározott, a termelési folyamat során felhasznált villamos energia mennyiségének megfelelő kibocsátások,

SEE

  g,Dir

az áruk CO2-tonna-egyenérték/tonnában kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen beágyazott kibocsátása,

SEE

  g,Indir

az áruk CO2-tonna-egyenérték/tonnában kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetett beágyazott kibocsátása,

AL

  g

a g áruk tevékenységi szintje, vagyis a jelentéstételi időszak alatt az adott létesítményben termelt, az e melléklet F.2. szakasza szerint meghatározott, tonnában kifejezett g áruk mennyisége.

F.2.   A tevékenységi szintek nyomonkövetési módszertana

A termelési folyamat tevékenységi szintjét az (EU) 2023/956 rendelet I. mellékletében felsorolt áruk tekintetében a jelentéstételi időszakban a termelési folyamatból kilépő összes áru össztömegeként kell kiszámítani a II. melléklet 2. szakasza szerinti azon összesített árukategóriánként, amelyhez a termelési folyamat kapcsolódik. Amennyiben a termelési folyamatokat úgy határozzák meg, hogy azok a prekurzorok előállítását is magukban foglalják, a kétszeres beszámítást úgy kell elkerülni, hogy csak a termelési folyamat rendszerhatárait elhagyó késztermékeket veszik figyelembe. Figyelembe kell venni a II. melléklet 3. szakaszában a termelési folyamatra vagy termelési útvonalra vonatkozóan megállapított különleges rendelkezéseket. Amennyiben ugyanabban a létesítményben több termelési útvonalat használnak az ugyanazon KN-kód alá tartozó áruk előállítására, és amennyiben e termelési útvonalakat külön termelési folyamatokhoz rendelik, ezen áruk beágyazott kibocsátását minden egyes termelési útvonalra külön-külön kell kiszámítani.

Csak azokat az árukat kell figyelembe venni, amelyek értékesíthetők vagy prekurzorként közvetlenül felhasználhatók más előállítási folyamatban. A tevékenységi szint meghatározásánál nem kell figyelembe venni a valamely termelési folyamat során előállított, a specifikációknak nem megfelelő termékeket, melléktermékeket, hulladékot és maradékanyagokat, függetlenül attól, hogy visszakerülnek-e a termelési folyamatokba, más létesítményekbe szállítják-e vagy ártalmatlanítják-e azokat. Ezért egy másik termelési folyamatba való belépéskor nulla beágyazott kibocsátást kell hozzárendelni.

A tevékenységi szintek meghatározásához az e melléklet B.4. szakaszában meghatározott mérési követelményeket kell alkalmazni.

F.3.   A kibocsátások termelési folyamatokhoz való hozzárendeléséhez szükséges nyomonkövetési módszerek

F.3.1.   Az adatok termelési folyamatokhoz való hozzárendelésének elvei

| 1. | Az adatsoroknak a termelési folyamatokhoz való hozzárendelésére választott módszereket a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában kell meghatározni. Ezeket rendszeresen felül kell vizsgálni az adatminőség javítása érdekében, amennyiben lehetséges, e melléklet A. szakaszával összhangban. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben egy adott adatsorra vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre minden egyes termelési folyamathoz, megfelelő módszert kell választani az egyes termelési folyamatokhoz szükséges adatok meghatározására. E célból a következő elvek valamelyikét kell alkalmazni attól függően, hogy melyik elv eredményez pontosabb eredményeket:






  a) | ahol ugyanazon a gyártósoron egymás után különböző árukat állítanak elő, a bemenő és kimenő anyag- és energiaáramokat és az ezeknek megfelelő kibocsátásokat sorrendben kell hozzárendelni az egyes termelési folyamatokhoz, azok éves használati ideje alapján; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ahol ugyanazon a gyártósoron egymás után különböző árukat állítanak elő, a bemenő és kimenő anyag- és energiaáramokat és az ezeknek megfelelő kibocsátásokat sorrendben kell hozzárendelni az egyes termelési folyamatokhoz, azok éves használati ideje alapján;

| b) | a bemenő és kimenő anyag- és energiaáramokat és az ezeknek megfelelő kibocsátásokat az egyes előállított áruk tömege vagy térfogata alapján, a szerepet játszó kémiai reakciók szabad reakcióentalpiáinak aránya alapján készített becslésekből, vagy tudományosan megalapozott módszertanra épülő, e célra alkalmas egyéb elosztási kulcs használatával kell meghatározni. |
| --- | --- |

b)

a bemenő és kimenő anyag- és energiaáramokat és az ezeknek megfelelő kibocsátásokat az egyes előállított áruk tömege vagy térfogata alapján, a szerepet játszó kémiai reakciók szabad reakcióentalpiáinak aránya alapján készített becslésekből, vagy tudományosan megalapozott módszertanra épülő, e célra alkalmas egyéb elosztási kulcs használatával kell meghatározni.

| 3. | Amennyiben több különböző minőségű mérőműszer járul hozzá a mérési eredményekhez, a következő módszerek valamelyikét kell alkalmazni az anyagok, a tüzelőanyagok, a mérhető hő vagy a villamos energia mennyiségére vonatkozó, létesítményszintű adatok termelési folyamatok szerinti bontására:






  a) | A felosztás meghatározása valamely, minden egyes termelési folyamatra egyformán alkalmazott meghatározási módszer alapján, például egyedi méréssel, becsléssel vagy korrelációs számításokkal. Amennyiben a termelési folyamatok adatainak összege eltér a létesítményre külön meghatározott adatoktól, egy egységes „egyeztetési tényezőt” kell alkalmazni az egységes korrekcióhoz, hogy az megfeleljen a létesítmény összegének, a következők szerint:

  RecF = DInst/Σ DPP
  (55. egyenlet)
  ahol:







  RecF | az egyeztetési tényező, |
| --- | --- | --- | --- |
| DInst | a létesítmény egészére meghatározott adatérték, és |
| DPP | a különböző termelési folyamatok adatértékei. |

3.

a)

A felosztás meghatározása valamely, minden egyes termelési folyamatra egyformán alkalmazott meghatározási módszer alapján, például egyedi méréssel, becsléssel vagy korrelációs számításokkal. Amennyiben a termelési folyamatok adatainak összege eltér a létesítményre külön meghatározott adatoktól, egy egységes „egyeztetési tényezőt” kell alkalmazni az egységes korrekcióhoz, hogy az megfeleljen a létesítmény összegének, a következők szerint:

RecF = DInst/Σ DPP
  (55. egyenlet)

ahol:

RecF

az egyeztetési tényező,

DInst

a létesítmény egészére meghatározott adatérték, és

DPP

a különböző termelési folyamatok adatértékei.

Ezt követően az egyes termelési folyamatokra vonatkozó adatokat a következőképpen korrigálják, ahol a DPP,corr
  a DPP
  korrigált értéke:

DPP,corr = DPP × RecF (56. egyenlet)

| b) | Ha csak egy termelési folyamat adatai ismeretlenek vagy rosszabb minőségűek, mint más termelési folyamatok adatai, a termelési folyamat ismert adatait ki lehet vonni a létesítmény összes adatából. Ez a módszer csak olyan termelési folyamatok esetében ajánlott, amelyek kisebb mértékben járulnak hozzá a létesítménynek kiosztható kibocsátási egységek mennyiségéhez. |
| --- | --- |

b)

Ha csak egy termelési folyamat adatai ismeretlenek vagy rosszabb minőségűek, mint más termelési folyamatok adatai, a termelési folyamat ismert adatait ki lehet vonni a létesítmény összes adatából. Ez a módszer csak olyan termelési folyamatok esetében ajánlott, amelyek kisebb mértékben járulnak hozzá a létesítménynek kiosztható kibocsátási egységek mennyiségéhez.

F.3.2.   Az áruk és prekurzorok KN-kódjainak nyomon követésére szolgáló eljárás

Az adatoknak a termelési folyamatokhoz való helyes hozzárendelése céljából a létesítmény jegyzéket vezet a létesítményben termelt valamennyi áruról és prekurzorról, illetve a létesítményen kívülről beszerzett prekurzorokról, valamint azok alkalmazandó KN-kódjáról. A jegyzék alapján:

| 1. | a termékeket és éves termelési adataikat a II. melléklet 2. szakaszában meghatározott összesített árukategóriáknak megfelelően kell hozzárendelni a termelési folyamatokhoz; |
| --- | --- |

1.

a termékeket és éves termelési adataikat a II. melléklet 2. szakaszában meghatározott összesített árukategóriáknak megfelelően kell hozzárendelni a termelési folyamatokhoz;

| 2. | ezeket az információkat figyelembe kell venni a termelési folyamatokhoz külön-külön hozzárendelendő ráfordítások, teljesítmények és kibocsátások esetében. |
| --- | --- |

2.

ezeket az információkat figyelembe kell venni a termelési folyamatokhoz külön-külön hozzárendelendő ráfordítások, teljesítmények és kibocsátások esetében.

E célból eljárást kell létrehozni, dokumentálni, végrehajtani és fenntartani annak rendszeres ellenőrzésére, hogy a létesítményben előállított áruk és prekurzorok megfelelnek-e a nyomonkövetési módszertani dokumentáció kialakításakor alkalmazott KN-kódoknak. Ez az eljárás továbbá rendelkezéseket tartalmaz annak megállapítására, hogy a létesítmény új árukat állít-e elő, valamint annak biztosítására, hogy az új termékre alkalmazandó KN-kódot meghatározzák és felvegyék az árujegyzékbe, hogy a kapcsolódó ráfordításokat, teljesítményeket és kibocsátásokat hozzárendeljék a megfelelő termelési folyamathoz.

F.4.   A közvetlen kibocsátások hozzárendelésének további szabályai

| 1. | A csak egy termelési folyamatot kiszolgáló forrásanyagok vagy kibocsátó források kibocsátását teljes egészében ehhez a termelési folyamathoz kell hozzárendelni. Anyagmérleg használata esetén a kimenő forrásanyagokat e melléklet B.3.2. szakaszának megfelelően le kell vonni. A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a hulladékgázokká átalakított forrásanyagokat – az ugyanazon termelési folyamat során előállított és teljes mértékben felhasznált hulladékgázok kivételével – az 53. és 54. egyenlet alkalmazásával kell hozzárendelni. Az NCV és az adott hulladékgáz térfogatának szükséges nyomon követését az e melléklet B.4. és B.5. szakaszában megadott szabályok alkalmazásával kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kizárólag abban az esetben, ha a forrásanyagok vagy kibocsátó források egynél több termelési folyamatot szolgálnak ki, a közvetlen kibocsátások hozzárendelésére a következő módszereket kell alkalmazni:






  a) | A mérhető hő termelésére használt forrásanyagokból vagy kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat e melléklet F.5. szakaszával összhangban kell hozzárendelni a termelési folyamatokhoz. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

A mérhető hő termelésére használt forrásanyagokból vagy kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat e melléklet F.5. szakaszával összhangban kell hozzárendelni a termelési folyamatokhoz.

| b) | Amennyiben a hulladékgázokat nem ugyanazon termelési folyamatban használják, mint amelyben azokat előállították, a hulladékgázokból származó kibocsátásokat az e melléklet F.1. szakaszában megadott szabályok és egyenletek szerint kell hozzárendelni. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a hulladékgázokat nem ugyanazon termelési folyamatban használják, mint amelyben azokat előállították, a hulladékgázokból származó kibocsátásokat az e melléklet F.1. szakaszában megadott szabályok és egyenletek szerint kell hozzárendelni.

| c) | Amennyiben a termelési folyamatokhoz hozzárendelt forrásanyagok mennyiségét a termelési folyamatban való felhasználás előtti méréssel határozzák meg, az e melléklet F.3.1. szakaszának megfelelő módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a termelési folyamatokhoz hozzárendelt forrásanyagok mennyiségét a termelési folyamatban való felhasználás előtti méréssel határozzák meg, az e melléklet F.3.1. szakaszának megfelelő módszert kell alkalmazni.

| d) | Ha a forrásanyagokból vagy kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat más módszerrel nem lehet megfelelően termelési folyamatokhoz rendelni, a hozzárendelésre az e melléklet F.3.1. szakasza szerinti, már korábban a termelési folyamatokhoz rendelt korrelációs paramétereket kell alkalmazni. E célból a forrásanyagok mennyiségét és azok kibocsátását arányosan kell hozzárendelni ahhoz az arányhoz, amely szerint ezeket a paramétereket a termelési folyamatokhoz hozzárendelik. A megfelelő paraméterek közé tartozik az előállított áruk tömege, a felhasznált tüzelőanyag vagy más anyag tömege vagy mennyisége, az előállított nem mérhető hő mennyisége, a működési idő vagy az ismert berendezés-hatásfok. |
| --- | --- |

d)

Ha a forrásanyagokból vagy kibocsátó forrásokból származó kibocsátásokat más módszerrel nem lehet megfelelően termelési folyamatokhoz rendelni, a hozzárendelésre az e melléklet F.3.1. szakasza szerinti, már korábban a termelési folyamatokhoz rendelt korrelációs paramétereket kell alkalmazni. E célból a forrásanyagok mennyiségét és azok kibocsátását arányosan kell hozzárendelni ahhoz az arányhoz, amely szerint ezeket a paramétereket a termelési folyamatokhoz hozzárendelik. A megfelelő paraméterek közé tartozik az előállított áruk tömege, a felhasznált tüzelőanyag vagy más anyag tömege vagy mennyisége, az előállított nem mérhető hő mennyisége, a működési idő vagy az ismert berendezés-hatásfok.

F.5.   A mérhető hőből származó kibocsátások hozzárendelésének további szabályai

Az e melléklet F.1. szakaszában megadott általános számítási elveket kell alkalmazni. A vonatkozó hőáramlásokat e melléklet C.1. szakaszával és a mérhető hő kibocsátási tényezőjével összhangban, e melléklet C.2. szakaszának alkalmazásával kell meghatározni.

Amennyiben a mérhető hő veszteségeit a termelési folyamatokban felhasznált mennyiségektől elkülönítve határozzák meg, az e hőveszteségekhez kapcsolódó kibocsátásokat arányosan hozzá kell adni valamennyi olyan termelési folyamat kibocsátásához, amelyben a létesítményben termelt mérhető hőt felhasználják, annak biztosítása érdekében, hogy a létesítményen belül termelt, illetve a létesítmény által importált vagy exportált nettó mérhető hő mennyiségének 100 %-át, valamint a termelési folyamatok között átadott mennyiségeket kihagyás vagy kétszeres beszámítás nélkül hozzárendeljék a termelési folyamatokhoz.

G.   AZ ÖSSZETETT ÁRUK FAJLAGOS BEÁGYAZOTT KIBOCSÁTÁSÁNAK KISZÁMÍTÁSA

Az (EU) 2023/956 rendelet IV. mellékletével összhangban a g összetett áruk fajlagos beágyazott kibocsátását (SEE
  g) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula
  (57. egyenlet)

Formula
  (58. egyenlet)

ahol:

| SEE

  g | a g áruk CO2-tonna-egyenérték/tonnában kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen vagy közvetett beágyazott kibocsátása, |
| --- | --- |
| AttrEm

  g
  a g | árukat eredményező termelési folyamatnak az e melléklet F.1. szakasza szerint a jelentéstételi időszakra meghatározott közvetlen vagy közvetett, CO2-tonna-egyenértékben kifejezett kibocsátása, |
| AL

  g
  a g | árukat eredményező termelési folyamatnak az e melléklet F.2. szakasza szerint a jelentéstételi időszakra meghatározott közvetlen vagy közvetett, tonnában kifejezett kibocsátása, |
| EE

  InpMat | a jelentéstételi időszakban felhasznált összes olyan prekurzor beágyazott közvetlen vagy közvetett kibocsátása, amelyet a II. melléklet 3. szakasza az áruk termelési folyamata szempontjából relevánsként határoz meg, CO2-tonna-egyenértékben kifejezve, |
| M

  i
  a g | árukat eredményező termelési folyamatban felhasznált i prekurzor tömege, az i prekurzor tonnájában kifejezve, és |
| SEE

  i
  az i | prekurzornak az i prekurzor egy tonnájára jutó tonna CO2-egyenértékben kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen vagy közvetett beágyazott kibocsátása. |

SEE

  g

a g áruk CO2-tonna-egyenérték/tonnában kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen vagy közvetett beágyazott kibocsátása,

AttrEm

  g
  a g

árukat eredményező termelési folyamatnak az e melléklet F.1. szakasza szerint a jelentéstételi időszakra meghatározott közvetlen vagy közvetett, CO2-tonna-egyenértékben kifejezett kibocsátása,

AL

  g
  a g

árukat eredményező termelési folyamatnak az e melléklet F.2. szakasza szerint a jelentéstételi időszakra meghatározott közvetlen vagy közvetett, tonnában kifejezett kibocsátása,

EE

  InpMat

a jelentéstételi időszakban felhasznált összes olyan prekurzor beágyazott közvetlen vagy közvetett kibocsátása, amelyet a II. melléklet 3. szakasza az áruk termelési folyamata szempontjából relevánsként határoz meg, CO2-tonna-egyenértékben kifejezve,

M

  i
  a g

árukat eredményező termelési folyamatban felhasznált i prekurzor tömege, az i prekurzor tonnájában kifejezve, és

SEE

  i
  az i

prekurzornak az i prekurzor egy tonnájára jutó tonna CO2-egyenértékben kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen vagy közvetett beágyazott kibocsátása.

Ebben a számításban csak azokat a prekurzorokat veszik figyelembe, amelyek nem ugyanahhoz a termelési folyamathoz tartoznak, mint a g áruk. Amennyiben ugyanaz a prekurzor különböző létesítményekből származik, az egyes létesítményekből származó prekurzort külön kell kezelni.

Ha az i prekurzor maga is tartalmaz prekurzorokat, ezeket a prekurzorokat először ugyanazon számítási módszer alkalmazásával veszik figyelembe az i prekurzor beágyazott kibocsátásának kiszámításához, mielőtt azokat felhasználnák a g áruk beágyazott kibocsátásának kiszámításához. Ezt a módszert minden összetett terméknek minősülő prekurzorra ismétlődően alkalmazzák.

Az Mi
  paraméter az ALg
  mennyiség előállításához szükséges prekurzorok teljes tömegét jelöli. Ide tartoznak a prekurzor azon mennyiségei is, amelyek nem kerülnek be az összetett árukba, de a termelési folyamat során kiömlenek, levágják, elégetik, kémiailag módosítják stb. őket, és a folyamatot melléktermékként, törmelékként, maradékanyagként, hulladékként vagy kibocsátásként hagyják el.

A tevékenységi szintektől függetlenül felhasználható adatok szolgáltatása érdekében meg kell határozni az egyes i prekurzorra vonatkozó mi
  fajlagos tömegfogyasztást, és azt bele kell foglalni a IV. melléklet szerinti tájékoztatásba:

Formula
  (59. egyenlet)

Így a g összetett áruk fajlagos beágyazott kibocsátása a következőképpen fejezhető ki:

Formula
  (60. egyenlet)

ahol:

| ae

  g
  a g | árukat eredményező termelési folyamathoz hozzárendelt, a g áruk egy tonnájára jutó tonna CO2e-kibocsátásban kifejezett közvetlen vagy közvetett fajlagos kibocsátások, amelyek egyenértékűek a prekurzorok beágyazott kibocsátása nélküli fajlagos beágyazott kibocsátással: |
| --- | --- |

ae

  g
  a g

árukat eredményező termelési folyamathoz hozzárendelt, a g áruk egy tonnájára jutó tonna CO2e-kibocsátásban kifejezett közvetlen vagy közvetett fajlagos kibocsátások, amelyek egyenértékűek a prekurzorok beágyazott kibocsátása nélküli fajlagos beágyazott kibocsátással:

Formula
  (61. egyenlet)

| m

  i | az egy tonna g árut eredményező termelési folyamatban felhasznált i prekurzor fajlagos tömegfogyasztása, az i prekurzor tonnájában kifejezve, a g áru tonnájára vetítve (azaz mértékegység nélküli), és |
| --- | --- |
| SEE

  i
  az i | prekurzornak az i prekurzor egy tonnájára jutó tonna CO2-egyenértékben kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen vagy közvetett beágyazott kibocsátása. |

m

  i

az egy tonna g árut eredményező termelési folyamatban felhasznált i prekurzor fajlagos tömegfogyasztása, az i prekurzor tonnájában kifejezve, a g áru tonnájára vetítve (azaz mértékegység nélküli), és

SEE

  i
  az i

prekurzornak az i prekurzor egy tonnájára jutó tonna CO2-egyenértékben kifejezett, a jelentéstételi időszakra érvényes fajlagos közvetlen vagy közvetett beágyazott kibocsátása.

H.   AZ ADATOK MINŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ FAKULTATÍV INTÉZKEDÉSEK

| 1. | A hibakockázat forrásait a IV. melléklet szerinti tájékoztatásban, az elsődleges adatoktól a végleges adatokig terjedő adatkezelés keretében azonosítják. Hatékony ellenőrzési rendszert hoznak létre, dokumentálnak, vezetnek be és tartanak fenn annak biztosítása érdekében, hogy az adatkezelési tevékenységekből származó tájékoztatás ne tartalmazzon valótlanságokat, és megfeleljen a nyomonkövetési módszertan dokumentációjának és e mellékletnek.
  Az első albekezdés szerinti kockázatértékelést kérésre a Bizottság és az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják. Ha az üzemeltető úgy dönt, hogy az ajánlott fejlesztésekkel összhangban hitelesítést alkalmaz, akkor azt ellenőrzés céljából is rendelkezésre bocsátja. |
| --- | --- |

1.

Az első albekezdés szerinti kockázatértékelést kérésre a Bizottság és az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják. Ha az üzemeltető úgy dönt, hogy az ajánlott fejlesztésekkel összhangban hitelesítést alkalmaz, akkor azt ellenőrzés céljából is rendelkezésre bocsátja.

| 2. | A kockázatértékelés céljából írásbeli eljárásokat hoznak létre, dokumentálnak, vezetnek be és tartanak fenn az adatkezelési tevékenységekre és az ellenőrzési tevékenységekre vonatkozóan, és az ezekre az eljárásokra való hivatkozásokat a nyomonkövetési módszertan dokumentációja tartalmazza. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A (2) bekezdésben említett ellenőrzési tevékenységek adott esetben a következőket foglalják magukban:






  a) | a megfelelő mérőműszerek minőségbiztosítása; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a megfelelő mérőműszerek minőségbiztosítása;

| b) | az informatikai rendszerek minőségbiztosítása, amely biztosítja, hogy az érintett rendszerek tervezése, dokumentálása, tesztelése, végrehajtása, ellenőrzése és karbantartása olyan módon történjen, amely biztosítja a megbízható, pontos és időszerű adatfeldolgozást a kockázatértékelésben azonosított kockázatok fényében; |
| --- | --- |

b)

az informatikai rendszerek minőségbiztosítása, amely biztosítja, hogy az érintett rendszerek tervezése, dokumentálása, tesztelése, végrehajtása, ellenőrzése és karbantartása olyan módon történjen, amely biztosítja a megbízható, pontos és időszerű adatfeldolgozást a kockázatértékelésben azonosított kockázatok fényében;

| c) | a feladatok adatkezelési tevékenységek és ellenőrzési tevékenységek során történő különválasztása, valamint a szükséges szakértelem kezelése; |
| --- | --- |

c)

a feladatok adatkezelési tevékenységek és ellenőrzési tevékenységek során történő különválasztása, valamint a szükséges szakértelem kezelése;

| d) | az adatok belső felülvizsgálata és hitelesítése; |
| --- | --- |

d)

az adatok belső felülvizsgálata és hitelesítése;

| e) | kiigazítások és korrekciós intézkedések; |
| --- | --- |

e)

kiigazítások és korrekciós intézkedések;

| f) | az alvállalkozók bevonásával végzett eljárások ellenőrzése; |
| --- | --- |

f)

az alvállalkozók bevonásával végzett eljárások ellenőrzése;

| g) | nyilvántartás-vezetés és dokumentálás, ideértve a dokumentumok különböző változatainak kezelését is. |
| --- | --- |

g)

nyilvántartás-vezetés és dokumentálás, ideértve a dokumentumok különböző változatainak kezelését is.

| 4. | A (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában gondoskodni kell arról, hogy a mérőműszerek kalibrálása, beállítása és ellenőrzése a használatbavétel előtt, majd használat közben rendszeres időközönként megtörténjen, és a mérőműszereket – adott esetben – nemzetközi mérési szabványokra visszavezethető mérési szabványok alapján ellenőrizzék, az azonosított kockázatokkal arányos módon.
  Amennyiben a mérőrendszerek komponenseit nem lehet kalibrálni, meg kell nevezni ezeket a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában, és alternatív ellenőrzési tevékenységeket kell meghatározni.
  Amennyiben megállapítást nyer, hogy a berendezés nem felel meg az előírt teljesítménynek, haladéktalanul meg kell tenni a szükséges korrekciós intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a mérőrendszerek komponenseit nem lehet kalibrálni, meg kell nevezni ezeket a nyomonkövetési módszertan dokumentációjában, és alternatív ellenőrzési tevékenységeket kell meghatározni.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy a berendezés nem felel meg az előírt teljesítménynek, haladéktalanul meg kell tenni a szükséges korrekciós intézkedéseket.

| 5. | A (3) bekezdés d) pontjának alkalmazásában a (2) bekezdésben említett adatkezelési tevékenységekből származó adatokat rendszeresen felül kell vizsgálni és hitelesíteni kell. Az adatok belső vizsgálata és hitelesítése az alábbiakból áll:






  a) | az adatok teljességének ellenőrzése; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

az adatok teljességének ellenőrzése;

| b) | az előző jelentéstételi időszakban meghatározott adatok összehasonlítása és különösen a vonatkozó termelési folyamatok üvegházhatásúgáz-hatékonyságára vonatkozó, idősor alapján végzett konzisztencia-ellenőrzések; |
| --- | --- |

b)

az előző jelentéstételi időszakban meghatározott adatok összehasonlítása és különösen a vonatkozó termelési folyamatok üvegházhatásúgáz-hatékonyságára vonatkozó, idősor alapján végzett konzisztencia-ellenőrzések;

| c) | a különböző operatív adatgyűjtési rendszerekből származó adatok és értékek összehasonlítása, különösen az érintett áruk termelési protokolljai, értékesítési adatai és készletadatai tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a különböző operatív adatgyűjtési rendszerekből származó adatok és értékek összehasonlítása, különösen az érintett áruk termelési protokolljai, értékesítési adatai és készletadatai tekintetében;

| d) | az adatok összehasonlítása és teljességének ellenőrzése az érintett áruk telepítési és termelési folyamatának szintjén. |
| --- | --- |

d)

az adatok összehasonlítása és teljességének ellenőrzése az érintett áruk telepítési és termelési folyamatának szintjén.

| 6. | A (3) bekezdés e) pontjának alkalmazásában gondoskodni kell arról, hogy amennyiben úgy találják, hogy az adatkezelési tevékenységek vagy ellenőrzési tevékenységek nem működnek hatékonyan, vagy nem teljesülnek az e tevékenységekre vonatkozó eljárások dokumentációjában előírtak, haladéktalanul korrekciós intézkedéseket hozzanak, és az érintett adatokat indokolatlan késedelem nélkül korrigálják. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A (3) bekezdés f) pontjának alkalmazásában, amennyiben az (1) bekezdésben említett egy vagy több adatkezelési vagy ellenőrzési tevékenységet kiszervezik a létesítményből, az alábbiak mindegyikét el kell végezni:






  a) | az alvállalkozók bevonásával végzett adatkezelési tevékenységek és ellenőrzési tevékenységek minőségének ellenőrzése e mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

az alvállalkozók bevonásával végzett adatkezelési tevékenységek és ellenőrzési tevékenységek minőségének ellenőrzése e mellékletnek megfelelően;

| b) | az alvállalkozók bevonásával végzett eljárások eredményeire, valamint az ezen eljárásokban alkalmazott módszerekre vonatkozó követelmények meghatározása; |
| --- | --- |

b)

az alvállalkozók bevonásával végzett eljárások eredményeire, valamint az ezen eljárásokban alkalmazott módszerekre vonatkozó követelmények meghatározása;

| c) | az e bekezdés b) pontjában említett eredmények és módszerek minőségének ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés b) pontjában említett eredmények és módszerek minőségének ellenőrzése;

| d) | annak biztosítása, hogy az alvállalkozók bevonásával végzett tevékenységeket oly módon hajtsák végre, hogy azok tükrözzék a kockázatértékelés során azonosított eredendő és ellenőrzési kockázatokat. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy az alvállalkozók bevonásával végzett tevékenységeket oly módon hajtsák végre, hogy azok tükrözzék a kockázatértékelés során azonosított eredendő és ellenőrzési kockázatokat.

| 8. | Hitelesítés alkalmazása esetén nyomon kell követni az ellenőrzési rendszer hatékonyságát, többek között belső felülvizsgálatok elvégzésével és a hitelesítő megállapításainak figyelembevételével.
  Amennyiben az ellenőrzési rendszer nem bizonyul hatékonynak vagy nem arányos az azonosított kockázatokkal, fejleszteni kell az ellenőrzési rendszert, és ennek megfelelően aktualizálni kell a nyomonkövetési módszertan dokumentációját, beleértve adott esetben az adatkezelési tevékenységekre, kockázatértékelésekre és ellenőrzési tevékenységekre vonatkozó írásbeli eljárásokat is. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben az ellenőrzési rendszer nem bizonyul hatékonynak vagy nem arányos az azonosított kockázatokkal, fejleszteni kell az ellenőrzési rendszert, és ennek megfelelően aktualizálni kell a nyomonkövetési módszertan dokumentációját, beleértve adott esetben az adatkezelési tevékenységekre, kockázatértékelésekre és ellenőrzési tevékenységekre vonatkozó írásbeli eljárásokat is.

| 9. | Javításra vonatkozó javaslat: az üzemeltető önkéntesen egy az ISO 14065 szabvány szerint akkreditált független hitelesítővel vagy a létesítményre vonatkozó, választható nyomonkövetési, jelentési és hitelesítési rendszer szabályai szerint hitelesíttetheti a létesítménynek a IV. melléklettel összhangban összeállított kibocsátási adatait és fajlagos beágyazott kibocsátási adatait. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Az ENSZ Éghajlatváltozási Kormányközi Testülete (IPCC): Az IPCC által az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzékei tekintetében kiadott iránymutatások.

(*1)  A létesítménynek saját mérésekkel kell meghatároznia a tényezőt. Ha ez műszakilag nem megvalósítható vagy észszerűtlen költségekkel jár, akkor a CWPB módszertan értékeit kell használni.

---

IV. MELLÉKLET

A létesítmények üzemeltetői által az adatszolgáltató nyilatkozattevők számára nyújtandó ajánlott tájékoztatás tartalma

1.   A KIBOCSÁTÁSI ADATOK KÖZLÉSÉRE SZOLGÁLÓ SABLON TARTALMA

Általános információk

| 1. | A létesítményre vonatkozó adatok:






  a) | az üzemeltető neve és elérhetősége; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az üzemeltető neve és elérhetősége;

| b) | a létesítmény neve; |
| --- | --- |

b)

a létesítmény neve;

| c) | a létesítmény elérhetőségi adatai; |
| --- | --- |

c)

a létesítmény elérhetőségi adatai;

| d) | az egyedi létesítményazonosító, ha rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

d)

az egyedi létesítményazonosító, ha rendelkezésre áll;

| e) | a helyszín helye szerinti alkalmazandó ENSZ kereskedelmi és szállítási helynévkód (UN/LOCODE); |
| --- | --- |

e)

a helyszín helye szerinti alkalmazandó ENSZ kereskedelmi és szállítási helynévkód (UN/LOCODE);

| f) | pontos cím és angol nyelvű átirata; |
| --- | --- |

f)

pontos cím és angol nyelvű átirata;

| g) | a létesítmény fő kibocsátó forrásának földrajzi koordinátái. |
| --- | --- |

g)

a létesítmény fő kibocsátó forrásának földrajzi koordinátái.

| 2. | Az összesített áruk minden egyes kategóriája esetében a használt termelési folyamatok és útvonalak, a II. melléklet 1. táblázatában felsoroltak szerint; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Minden egyes áru esetében a II. melléklet 2. szakaszával összhangban az egyes KN-kódokhoz külön-külön vagy összesített árukategóriák szerint összesítve felsorolva a következőket:






  a) | az egyes áruk fajlagos közvetlen beágyazott kibocsátása; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

az egyes áruk fajlagos közvetlen beágyazott kibocsátása;

| b) | az adatminőségre és az alkalmazott módszerekre vonatkozó információk, különösen, hogy a beágyazott kibocsátásokat teljes mértékben nyomon követés alapján határozták-e meg, vagy hogy alkalmazták-e a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékek bármelyikét; |
| --- | --- |

b)

az adatminőségre és az alkalmazott módszerekre vonatkozó információk, különösen, hogy a beágyazott kibocsátásokat teljes mértékben nyomon követés alapján határozták-e meg, vagy hogy alkalmazták-e a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékek bármelyikét;

| c) | az egyes áruk fajlagos közvetett beágyazott kibocsátása, a kibocsátási tényező meghatározásának módja és az alkalmazott információforrás; |
| --- | --- |

c)

az egyes áruk fajlagos közvetett beágyazott kibocsátása, a kibocsátási tényező meghatározásának módja és az alkalmazott információforrás;

| d) | a villamos energia mint importált áru esetében használt, tonna CO2e/MWh-ban kifejezett kibocsátási tényező, valamint a villamos energia kibocsátási tényezőjének meghatározásához használt adatforrás vagy módszer, amennyiben az eltér a Bizottság által a CBAM átmeneti nyilvántartásban megadott kibocsátási tényezőktől; |
| --- | --- |

d)

a villamos energia mint importált áru esetében használt, tonna CO2e/MWh-ban kifejezett kibocsátási tényező, valamint a villamos energia kibocsátási tényezőjének meghatározásához használt adatforrás vagy módszer, amennyiben az eltér a Bizottság által a CBAM átmeneti nyilvántartásban megadott kibocsátási tényezőktől;

| e) | amennyiben a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékeket jelentik a fajlagos beágyazott kibocsátások tényleges adatai helyett, rövid leírást kell adni az okokról; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a Bizottság által az átmeneti időszakra rendelkezésre bocsátott és közzétett alapértelmezett értékeket jelentik a fajlagos beágyazott kibocsátások tényleges adatai helyett, rövid leírást kell adni az okokról;

| f) | adott esetben az e melléklet 2. szakasza szerinti ágazatspecifikus információk; |
| --- | --- |

f)

adott esetben az e melléklet 2. szakasza szerinti ágazatspecifikus információk;

| g) | adott esetben a fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információk. Amennyiben a prekurzorokért fizetendő szén-dioxid-árat más létesítményektől kapják meg, az e prekurzorokért fizetendő szén-dioxid-árakat származási országonként külön kell felsorolni. |
| --- | --- |

g)

adott esetben a fizetendő szén-dioxid-árra vonatkozó információk. Amennyiben a prekurzorokért fizetendő szén-dioxid-árat más létesítményektől kapják meg, az e prekurzorokért fizetendő szén-dioxid-árakat származási országonként külön kell felsorolni.

Javításra vonatkozó javaslat az általános információk tekintetében

| 1. | A létesítmény összkibocsátása, beleértve a következőket:






  a) | tevékenységre vonatkozó adatok és számítási tényezők minden egyes felhasznált forrásanyagra vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tevékenységre vonatkozó adatok és számítási tényezők minden egyes felhasznált forrásanyagra vonatkozóan;

| b) | az egyes kibocsátó források kibocsátásainak nyomon követése mérésen alapuló módszerrel; |
| --- | --- |

b)

az egyes kibocsátó források kibocsátásainak nyomon követése mérésen alapuló módszerrel;

| c) | más módszerekkel meghatározott kibocsátások; |
| --- | --- |

c)

más módszerekkel meghatározott kibocsátások;

| d) | geológiai tárolás vagy a CO2-t kémiailag tartósan kötött állapotban tartalmazó termékek alapanyagaként történő használat céljából más létesítményekből kapott vagy más létesítményekbe exportált CO2-mennyiségek; |
| --- | --- |

d)

geológiai tárolás vagy a CO2-t kémiailag tartósan kötött állapotban tartalmazó termékek alapanyagaként történő használat céljából más létesítményekből kapott vagy más létesítményekbe exportált CO2-mennyiségek;

| 2. | az importált, termelt, felhasznált és exportált mérhető hő, hulladékgázok és villamos energia mérlege; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a más létesítményekből átvett összes prekurzor mennyisége és azok fajlagos közvetlen és közvetett beágyazott kibocsátása; |
| --- | --- |

3.

| 4. | az egyes termelési folyamatokban felhasznált prekurzorok mennyisége, kivéve az ugyanabban a létesítményben termelt prekurzorokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | arra vonatkozó információk, hogy hogyan számították ki az egyes termelési folyamatokhoz hozzárendelt közvetlen és közvetett kibocsátásokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | az egyes termelési folyamatok tevékenységi szintje és hozzárendelt kibocsátásai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | valamennyi releváns termelt áru felsorolása KN-kód szerint, beleértve a külön termelési eljárások alá nem tartozó prekurzorokat is; |
| --- | --- |

7.

| 8. | a létesítmény, fő termelési folyamatai, a CBAM hatálya alá nem tartozó termelési folyamatok, valamint az alkalmazott nyomonkövetési módszertan fő elemeinek rövid leírása, hogy alkalmazták-e valamely választható nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési rendszer szabályait, illetve hogy milyen intézkedéseket hoztak az adatminőség javítása érdekében, különös tekintettel arra, hogy alkalmazták-e a hitelesítés bármilyen formáját; |
| --- | --- |

8.

| 9. | adott esetben a villamos energia kibocsátási tényezőjére vonatkozó információk az energiavásárlási megállapodásban. |
| --- | --- |

9.

2.   A TÁJÉKOZTATÁSBAN FELTÜNTETENDŐ ÁGAZATSPECIFIKUS PARAMÉTEREK

| Összesített árukategória | Jelentéstételi kötelezettség a CBAM-jelentésben |
| --- | --- |
| Kalcinált agyag | — | Kalcinálták-e az agyagot vagy sem. |

Összesített árukategória

Jelentéstételi kötelezettség a CBAM-jelentésben

Kalcinált agyag

—

Kalcinálták-e az agyagot vagy sem.

Cementklinker

| — | n. a. |
| --- | --- |

—

n. a.

Cement

| — | A felhasznált cementklinker tonnájának tömegaránya az előállított cement tonnájára vetítve (a klinker/cement arány százalékban kifejezve). |
| --- | --- |

—

A felhasznált cementklinker tonnájának tömegaránya az előállított cement tonnájára vetítve (a klinker/cement arány százalékban kifejezve).

Bauxitcement

| — | n. a. |
| --- | --- |

—

n. a.

Hidrogén

| — | n. a. |
| --- | --- |

—

n. a.

Karbamid

| — | Tisztaság (a karbamidtartalom tömegszázalékban, % N-tartalom). |
| --- | --- |

—

Tisztaság (a karbamidtartalom tömegszázalékban, % N-tartalom).

Salétromsav

| — | Koncentráció (tömegszázalék). |
| --- | --- |

—

Koncentráció (tömegszázalék).

Ammónia

| — | Koncentráció, vizes oldat esetében. |
| --- | --- |

—

Koncentráció, vizes oldat esetében.

Vegyes műtrágyák

| — | Az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében egyébként is előírt információk:






  — | N-tartalom ammónium formájában (NH4
  +), |
| --- | --- | --- |

—

Az (EU) 2019/1009 rendelet értelmében egyébként is előírt információk:

—

N-tartalom ammónium formájában (NH4
  +),

| — | N-tartalom nitrát formájában (NO3
  –), |
| --- | --- |

—

N-tartalom nitrát formájában (NO3
  –),

| — | N-tartalom karbamid formájában, |
| --- | --- |

—

N-tartalom karbamid formájában,

| — | N-tartalom más (szerves) formában. |
| --- | --- |

—

N-tartalom más (szerves) formában.

Szinterezett érc

| — | n. a. |
| --- | --- |

—

n. a.

Nyersvas

| — | A felhasznált fő redukálószer. |
| --- | --- |

—

A felhasznált fő redukálószer.

| — | Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen. |
| --- | --- |

—

Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen.

FeMn ferromangán

| — | Mn és szén tömegszázaléka. |
| --- | --- |

—

Mn és szén tömegszázaléka.

FeCr – ferrokróm

| — | Cr és szén tömegszázaléka. |
| --- | --- |

—

Cr és szén tömegszázaléka.

FeNi – ferronikkel

| — | Ni és szén tömegszázaléka. |
| --- | --- |

—

Ni és szén tömegszázaléka.

DRI (közvetlen redukált vas)

| — | A felhasznált fő redukálószer. |
| --- | --- |

—

A felhasznált fő redukálószer.

| — | Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen. |
| --- | --- |

—

Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen.

Nyersacél

| — | A prekurzor fő redukálóanyaga, ha ismert. |
| --- | --- |

—

A prekurzor fő redukálóanyaga, ha ismert.

| — | Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen. |
| --- | --- |

—

Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen.

| — | 1 tonna nyersacél előállításához felhasznált hulladék tonnában. |
| --- | --- |

—

1 tonna nyersacél előállításához felhasznált hulladék tonnában.

| — | A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya. |
| --- | --- |

—

A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya.

Vas- és acéltermékek

| — | A prekurzorgyártásban használt fő redukálószer, ha ismert. |
| --- | --- |

—

A prekurzorgyártásban használt fő redukálószer, ha ismert.

| — | Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen. |
| --- | --- |

—

Mn, Cr, Ni tömegszázalék, egyéb ötvözött elemek összesen.

| — | A vasat vagy acélt nem tartalmazó anyagok tömegszázaléka, ha tömegük meghaladja az áruk össztömegének 1–5 %-át. |
| --- | --- |

—

A vasat vagy acélt nem tartalmazó anyagok tömegszázaléka, ha tömegük meghaladja az áruk össztömegének 1–5 %-át.

| — | 1 tonna termék előállításához felhasznált hulladék tonnában. |
| --- | --- |

—

1 tonna termék előállításához felhasznált hulladék tonnában.

| — | A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya. |
| --- | --- |

—

A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya.

Megmunkálatlan alumínium

| — | 1 tonna termék előállításához felhasznált hulladék tonnában. |
| --- | --- |

—

1 tonna termék előállításához felhasznált hulladék tonnában.

| — | A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya. |
| --- | --- |

—

A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya.

| — | Ha az alumíniumtól eltérő elemek teljes tartalma meghaladja az 1 %-ot, az ilyen elemek összegzett százalékos aránya. |
| --- | --- |

—

Ha az alumíniumtól eltérő elemek teljes tartalma meghaladja az 1 %-ot, az ilyen elemek összegzett százalékos aránya.

Alumíniumtermékek

| — | 1 tonna termék előállításához felhasznált hulladék tonnában. |
| --- | --- |

—

1 tonna termék előállításához felhasznált hulladék tonnában.

| — | A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya. |
| --- | --- |

—

A fogyasztás előtti hulladék %-os aránya.

| — | Ha az alumíniumtól eltérő elemek teljes tartalma meghaladja az 1 %-ot, az ilyen elemek összegzett százalékos aránya. |
| --- | --- |

—

Ha az alumíniumtól eltérő elemek teljes tartalma meghaladja az 1 %-ot, az ilyen elemek összegzett százalékos aránya.

---

V. MELLÉKLET

EORI-adatok

Az 1. táblázat a gazdasági szereplőkre vonatkozó, az EOS-ben található információkat tartalmazza, amelyeknek interoperábilisnak kell lenniük a CBAM átmeneti nyilvántartásával.

1. táblázat

EORI-adatok

| Gazdasági szereplők rendszere (EOS) EORI |
| --- |
| Az ügyfelek azonosítása |
| EORI-ország + nemzeti EORI-szám |
| EORI-ország |
| EORI kezdetének ideje |
| EORI lejárati ideje |
| A vámügyfélre vonatkozó információk |
| EORI rövid név |
| EORI teljes név |
| Az EORI nyelve |
| EORI-létesítés dátuma |
| EORI-személy típusa |
| EORI gazdasági tevékenység |
| Az EORI-telephelyek címeinek jegyzéke |
| Telephelycímek |
| EORI-cím |
| Az EORI nyelve |
| EORI-név |
| Uniós telephely |
| EORI-cím kezdő dátuma |
| EORI-cím: a záró dátum |
| Héa- vagy adóazonosító szám |
| „Héa” vagy „adóazonosító szám” |
| Nemzeti azonosító + héa- vagy adóazonosító szám Ország összekötése a nemzeti azonosítóval |
| EORI jogállás |
| EORI jogállás nyelve |
| EORI jogállás |
| EORI jogállás kezdő és záró dátum |
| Kapcsolattartási lista |
| Kapcsolat |
| EORI kapcsolattartási cím |
| EORI kapcsolattartási nyelv |
| EORI-kapcsolattartó teljes neve |
| EORI-kapcsolattartó neve |
| A közzétételi megállapodás megjelölése |
| |
| Címmezők leírása |
| Utca és házszám |
| Postai irányítószám |
| Város |
| Országkód |
| A kommunikáció részleteinek jegyzéke |
| A kommunikáció típusa |

Gazdasági szereplők rendszere (EOS) EORI

Az ügyfelek azonosítása

EORI-ország + nemzeti EORI-szám

EORI-ország

EORI kezdetének ideje

EORI lejárati ideje

A vámügyfélre vonatkozó információk

EORI rövid név

EORI teljes név

Az EORI nyelve

EORI-létesítés dátuma

EORI-személy típusa

EORI gazdasági tevékenység

Az EORI-telephelyek címeinek jegyzéke

Telephelycímek

EORI-cím

Az EORI nyelve

EORI-név

Uniós telephely

EORI-cím kezdő dátuma

EORI-cím: a záró dátum

Héa- vagy adóazonosító szám

„Héa” vagy „adóazonosító szám”

Nemzeti azonosító + héa- vagy adóazonosító szám Ország összekötése a nemzeti azonosítóval

EORI jogállás

EORI jogállás nyelve

EORI jogállás

EORI jogállás kezdő és záró dátum

Kapcsolattartási lista

Kapcsolat

EORI kapcsolattartási cím

EORI kapcsolattartási nyelv

EORI-kapcsolattartó teljes neve

EORI-kapcsolattartó neve

A közzétételi megállapodás megjelölése

Címmezők leírása

Utca és házszám

Postai irányítószám

Város

Országkód

A kommunikáció részleteinek jegyzéke

A kommunikáció típusa

---

VI. MELLÉKLET

Az aktív feldolgozás adatszolgáltatási követelményeinek kiegészítése

Az 1. táblázat a decentralizált vámrendszerekből származó információkat tartalmazza, amelyeknek e rendelet 17. cikkével összhangban interoperábilisnak kell lenniük a CBAM átmeneti nyilvántartásával.

1. táblázat

Az aktív feldolgozásra vonatkozó kiegészítő információk

| A vámhatóságok adatszolgáltatási kötelezettsége az aktív feldolgozási vámeljárás lezárásáról szóló igazolást követően, ha az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem kapott mentességet |
| --- |
| Kibocsátó ország |
| Az adatrekord hivatkozási száma |
| Az adatrekord verziójának száma |
| Az adatrekord verziójának állapota |
| A jelentéstételi időszak kezdetének dátuma |
| A jelentéstételi időszak záró dátuma |
| Felügyelő vámhivatal (aktív feldolgozás SCO-ja) |
| Az aktív feldolgozásra vonatkozó engedély hivatkozási száma |
| Importőri azonosító szám/Az aktív feldolgozásra vonatkozó engedély jogosultja |
| Importáló ország |
| Árutétel azonosítója (sor. szám) |
| A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja |
| Kombinált Nómenklatúra-kód |
| Árumegnevezés |
| Kérelmezett eljárás kódja |
| Előző eljárás kódja |
| Származási ország kódja |
| Rendeltetési ország kódja |
| Feladó ország |
| Nettó tömeg |
| A mértékegységek típusa |
| Kiegészítő mértékegység |
| Statisztikai érték |
| A szabad forgalomba bocsátott feldolgozott termékekben ténylegesen felhasznált termék nettó tömege |
| Az ugyanazon vámtarifaszám alatt szabad forgalomba bocsátott tényleges termékek nettó tömege |
| Képviselő azonosító száma és státusza |
| Fuvarozási mód a határon |

A vámhatóságok adatszolgáltatási kötelezettsége az aktív feldolgozási vámeljárás lezárásáról szóló igazolást követően, ha az adatszolgáltató nyilatkozattevő nem kapott mentességet

Kibocsátó ország

Az adatrekord hivatkozási száma

Az adatrekord verziójának száma

Az adatrekord verziójának állapota

A jelentéstételi időszak kezdetének dátuma

A jelentéstételi időszak záró dátuma

Felügyelő vámhivatal (aktív feldolgozás SCO-ja)

Az aktív feldolgozásra vonatkozó engedély hivatkozási száma

Importőri azonosító szám/Az aktív feldolgozásra vonatkozó engedély jogosultja

Importáló ország

Árutétel azonosítója (sor. szám)

A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja

Kombinált Nómenklatúra-kód

Árumegnevezés

Kérelmezett eljárás kódja

Előző eljárás kódja

Származási ország kódja

Rendeltetési ország kódja

Feladó ország

Nettó tömeg

A mértékegységek típusa

Kiegészítő mértékegység

Statisztikai érték

A szabad forgalomba bocsátott feldolgozott termékekben ténylegesen felhasznált termék nettó tömege

Az ugyanazon vámtarifaszám alatt szabad forgalomba bocsátott tényleges termékek nettó tömege

Képviselő azonosító száma és státusza

Fuvarozási mód a határon

---

VII. MELLÉKLET

A nemzeti rendszerek adatai

Az 1. táblázat a decentralizált rendszerekből származó információkat tartalmazza, amelyeknek e rendelet 17. cikkével összhangban interoperábilisnak kell lenniük a CBAM átmeneti nyilvántartásával.

1. táblázat

| A nemzeti rendszerek adatai |
| --- |
| Kibocsátó |
| Az adatrekord hivatkozási száma |
| Az adatrekord verziójának száma |
| Az adatrekord verziójának állapota |
| A behozatali nyilatkozat száma |
| Árunyilatkozat árutétel száma |
| Az árunyilatkozat elfogadásának időpontja |
| Kérelmezett eljárás kódja |
| Előző eljárás kódja |
| Származási ország kódja |
| Preferenciális származási ország kódja |
| Rendeltetési ország kódja |
| Feladó ország |
| A vámkontingens rendelésszáma |
| Árumegnevezés |
| A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja |
| Kombinált Nómenklatúra-kód |
| TARIC-szám |
| Nettó tömeg |
| Statisztikai érték |
| Kiegészítő mértékegység |
| Árunyilatkozat-típus |
| Kiegészítő árunyilatkozat-típus |
| Formátum |
| Importőr azonosító száma |
| Importáló ország |
| Címzett azonosító száma |
| Nyilatkozattevő azonosító száma |
| Az engedélyes azonosító száma |
| A jogosult engedélyének típusa |
| Az engedély hivatkozási száma |
| A képviselő azonosító száma |
| Fuvarozási mód a határon |
| Fuvarozási mód belföldön |

A nemzeti rendszerek adatai

Kibocsátó

Az adatrekord hivatkozási száma

Az adatrekord verziójának száma

Az adatrekord verziójának állapota

A behozatali nyilatkozat száma

Árunyilatkozat árutétel száma

Az árunyilatkozat elfogadásának időpontja

Kérelmezett eljárás kódja

Előző eljárás kódja

Származási ország kódja

Preferenciális származási ország kódja

Rendeltetési ország kódja

Feladó ország

A vámkontingens rendelésszáma

Árumegnevezés

A harmonizált rendszer szerinti alszám kódja

Kombinált Nómenklatúra-kód

TARIC-szám

Nettó tömeg

Statisztikai érték

Kiegészítő mértékegység

Árunyilatkozat-típus

Kiegészítő árunyilatkozat-típus

Formátum

Importőr azonosító száma

Importáló ország

Címzett azonosító száma

Nyilatkozattevő azonosító száma

Az engedélyes azonosító száma

A jogosult engedélyének típusa

Az engedély hivatkozási száma

A képviselő azonosító száma

Fuvarozási mód a határon

Fuvarozási mód belföldön

---

VIII. MELLÉKLET

A közvetlen kibocsátások létesítményszintű nyomon követéséhez használt standard tényezők

1.   TÜZELŐANYAGOK NETTÓ FŰTŐÉRTÉKRE VONATKOZTATOTT KIBOCSÁTÁSI TÉNYEZŐJE

1. táblázat

Tüzelőanyagok fűtőértékre vonatkoztatott kibocsátási tényezője és a tüzelőanyag tömegére vetített fűtőérték

| Tüzelőanyag típusa | Kibocsátási tényező (t CO2/TJ) | Fűtőérték (TJ/Gg) | Forrás |
| --- | --- | --- | --- |
| Nyersolaj | 73,3 | 42,3 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Orimulzió | 77,0 | 27,5 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Cseppfolyósított földgáz | 64,2 | 44,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Motorbenzin | 69,3 | 44,3 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kerozin (kivéve a sugárhajtómű-kerozin) | 71,9 | 43,8 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Palaolaj | 73,3 | 38,1 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Gázolaj/dízelolaj | 74,1 | 43,0 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Fűtőolaj-maradék | 77,4 | 40,4 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG) | 63,1 | 47,3 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Etán | 61,6 | 46,4 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Nafta | 73,3 | 44,5 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Bitumen | 80,7 | 40,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kenőanyagok | 73,3 | 40,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Petrolkoksz | 97,5 | 32,5 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Finomítói nyersanyagok | 73,3 | 43,0 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Finomítói gáz | 57,6 | 49,5 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Paraffinviaszok | 73,3 | 40,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Lakkbenzin és ipari benzin (SBP) | 73,3 | 40,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Egyéb kőolajtermékek | 73,3 | 40,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Antracit | 98,3 | 26,7 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kokszosítható szén | 94,6 | 28,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Egyéb bitumenes kőszén | 94,6 | 25,8 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Szubbitumenes szén | 96,1 | 18,9 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Barnaszén (lignit) | 101,0 | 11,9 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Olajpala és kátrányhomok | 107,0 | 8,9 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kőszénbrikett | 97,5 | 20,7 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kokszolókemence-koksz és lignitkoksz | 107,0 | 28,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Gázkoksz | 107,0 | 28,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kőszénkátrány | 80,7 | 28,0 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Gázgyári gáz | 44,4 | 38,7 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kokszolókemence-gáz | 44,4 | 38,7 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Kohógáz | 260 | 2,47 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Konvertergáz | 182 | 7,06 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Földgáz | 56,1 | 48,0 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Ipari hulladék | 143 | n.a. | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Hulladékolajok | 73,3 | 40,2 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Tőzeg | 106,0 | 9,76 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Hulladékabroncs | 85,0   (1) | n.a. | Üzleti Világtanács a Fenntartható Fejlődésért – Cement Fenntarthatósági Kezdeményezés (WBCSD CSI) |
| Szén-monoxid | 155,2   (2) | 10,1 | J. Falbe, M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |
| Metán | 54,9   (3) | 50,0 | J. Falbe, M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |

Tüzelőanyag típusa

Kibocsátási tényező (t CO2/TJ)

Fűtőérték (TJ/Gg)

Forrás

Nyersolaj

73,3

42,3

2006. évi IPCC-iránymutatások

Orimulzió

77,0

27,5

2006. évi IPCC-iránymutatások

Cseppfolyósított földgáz

64,2

44,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Motorbenzin

69,3

44,3

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kerozin (kivéve a sugárhajtómű-kerozin)

71,9

43,8

2006. évi IPCC-iránymutatások

Palaolaj

73,3

38,1

2006. évi IPCC-iránymutatások

Gázolaj/dízelolaj

74,1

43,0

2006. évi IPCC-iránymutatások

Fűtőolaj-maradék

77,4

40,4

2006. évi IPCC-iránymutatások

Cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG)

63,1

47,3

2006. évi IPCC-iránymutatások

Etán

61,6

46,4

2006. évi IPCC-iránymutatások

Nafta

73,3

44,5

2006. évi IPCC-iránymutatások

Bitumen

80,7

40,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kenőanyagok

73,3

40,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Petrolkoksz

97,5

32,5

2006. évi IPCC-iránymutatások

Finomítói nyersanyagok

73,3

43,0

2006. évi IPCC-iránymutatások

Finomítói gáz

57,6

49,5

2006. évi IPCC-iránymutatások

Paraffinviaszok

73,3

40,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Lakkbenzin és ipari benzin (SBP)

73,3

40,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Egyéb kőolajtermékek

73,3

40,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Antracit

98,3

26,7

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kokszosítható szén

94,6

28,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Egyéb bitumenes kőszén

94,6

25,8

2006. évi IPCC-iránymutatások

Szubbitumenes szén

96,1

18,9

2006. évi IPCC-iránymutatások

Barnaszén (lignit)

101,0

11,9

2006. évi IPCC-iránymutatások

Olajpala és kátrányhomok

107,0

8,9

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kőszénbrikett

97,5

20,7

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kokszolókemence-koksz és lignitkoksz

107,0

28,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Gázkoksz

107,0

28,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kőszénkátrány

80,7

28,0

2006. évi IPCC-iránymutatások

Gázgyári gáz

44,4

38,7

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kokszolókemence-gáz

44,4

38,7

2006. évi IPCC-iránymutatások

Kohógáz

260

2,47

2006. évi IPCC-iránymutatások

Konvertergáz

182

7,06

2006. évi IPCC-iránymutatások

Földgáz

56,1

48,0

2006. évi IPCC-iránymutatások

Ipari hulladék

143

n.a.

2006. évi IPCC-iránymutatások

Hulladékolajok

73,3

40,2

2006. évi IPCC-iránymutatások

Tőzeg

106,0

9,76

2006. évi IPCC-iránymutatások

Hulladékabroncs

85,0   (1)

n.a.

Üzleti Világtanács a Fenntartható Fejlődésért – Cement Fenntarthatósági Kezdeményezés (WBCSD CSI)

Szén-monoxid

155,2   (2)

10,1

J. Falbe, M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Metán

54,9   (3)

50,0

J. Falbe, M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

2. táblázat

Tüzelőanyagok fűtőértékre vonatkoztatott kibocsátási tényezője és a biomasszaanyag tömegére vetített fűtőérték

| Biomasszaanyag | Előzetes EF
  [t CO2/TJ] | NCV [GJ/t] | Forrás |
| --- | --- | --- | --- |
| Fa/fahulladék (légszáraz  (4)) | 112 | 15,6 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Szulfitlúgok (feketelúg) | 95,3 | 11,8 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Egyéb elsődleges szilárd biomassza | 100 | 11,6 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Faszén | 112 | 29,5 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Biobenzin | 70,8 | 27,0 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Biodízel | 70,8 | 37,0 | 2006. évi IPCC-iránymutatások  (5) |
| Egyéb folyékony bio-tüzelőanyagok | 79,6 | 27,4 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Hulladéklerakó-gáz  (6) | 54,6 | 50,4 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Iszapgáz  (4) | 54,6 | 50,4 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Egyéb biogáz  (4) | 54,6 | 50,4 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |
| Települési hulladék (biomasszahányad)  (4) | 100 | 11,6 | 2006. évi IPCC-iránymutatások |

Biomasszaanyag

Előzetes EF

[t CO2/TJ]

NCV [GJ/t]

Forrás

Fa/fahulladék (légszáraz  (4))

112

15,6

2006. évi IPCC-iránymutatások

Szulfitlúgok (feketelúg)

95,3

11,8

2006. évi IPCC-iránymutatások

Egyéb elsődleges szilárd biomassza

100

11,6

2006. évi IPCC-iránymutatások

Faszén

112

29,5

2006. évi IPCC-iránymutatások

Biobenzin

70,8

27,0

2006. évi IPCC-iránymutatások

Biodízel

70,8

37,0

2006. évi IPCC-iránymutatások  (5)

Egyéb folyékony bio-tüzelőanyagok

79,6

27,4

2006. évi IPCC-iránymutatások

Hulladéklerakó-gáz  (6)

54,6

50,4

2006. évi IPCC-iránymutatások

Iszapgáz  (4)

54,6

50,4

2006. évi IPCC-iránymutatások

Egyéb biogáz  (4)

54,6

50,4

2006. évi IPCC-iránymutatások

Települési hulladék (biomasszahányad)  (4)

100

11,6

2006. évi IPCC-iránymutatások

2.   TECHNOLÓGIAI KIBOCSÁTÁSRA VONATKOZTATOTT KIBOCSÁTÁSI TÉNYEZŐK

3. táblázat

A karbonátok bomlásából származó technológiai kibocsátás sztöchiometriai kibocsátási tényezője (A. módszer)

| Karbonát | Kibocsátási tényező [t CO2/t karbonát] |
| --- | --- |
| CaCO3 | 0,440 |
| MgCO3 | 0,522 |
| Na2CO3 | 0,415 |
| BaCO3 | 0,223 |
| Li2CO3 | 0,596 |
| K2CO3 | 0,318 |
| SrCO3 | 0,298 |
| NaHCO3 | 0,524 |
| FeCO3 | 0,380 |
| Általános | Kibocsátási tényező = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}







  X | = | fém |
| M(x) | = | X anyag molekulatömege [g/mol] |
| M(CO2) | = | a CO2 molekulatömege [g/mol] |
| M(CO3
  2-) | = | a CO3
  2- molekulatömege [g/mol] |
| Y | = | X anyag sztöchiometriai mennyisége |
| Z | = | a CO3
  2- sztöchiometriai mennyisége |

Karbonát

Kibocsátási tényező [t CO2/t karbonát]

CaCO3

0,440

MgCO3

0,522

Na2CO3

0,415

BaCO3

0,223

Li2CO3

0,596

K2CO3

0,318

SrCO3

0,298

NaHCO3

0,524

FeCO3

0,380

Általános

Kibocsátási tényező = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}

X

=

fém

M(x)

=

X anyag molekulatömege [g/mol]

M(CO2)

=

a CO2 molekulatömege [g/mol]

M(CO3
  2-)

=

a CO3
  2- molekulatömege [g/mol]

Y

=

X anyag sztöchiometriai mennyisége

Z

=

a CO3
  2- sztöchiometriai mennyisége

4. táblázat

A karbonátok bomlásából származó technológiai kibocsátás sztöchiometriai kibocsátási tényezője az alkáliföldfém-oxidok alapján (B. módszer)

| Oxid | Kibocsátási tényező [t CO2/t oxid] |
| --- | --- |
| CaO | 0,785 |
| MgO | 1,092 |
| BaO | 0,287 |
| általános:
  XYOZ | Kibocsátási tényező = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}







  X | = | alkáliföldfém vagy alkálifém |
| M(x) | = | X anyag molekulatömege [g/mol] |
| M(CO2) | = | a CO2 molekulatömege [g/mol] |
| M(O) | = | az O molekulatömege [g/mol] |
| Y | = | X anyag sztöchiometriai mennyisége |
| | = | 1 (alkáliföldfémekre) |
| | = | 2 (alkálifémekre) |
| Z | = | az oxigén sztöchiometriai mennyisége = 1 |

Oxid

Kibocsátási tényező [t CO2/t oxid]

CaO

0,785

MgO

1,092

BaO

0,287

általános:

XYOZ

Kibocsátási tényező = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}

X

=

alkáliföldfém vagy alkálifém

M(x)

=

X anyag molekulatömege [g/mol]

M(CO2)

=

a CO2 molekulatömege [g/mol]

M(O)

=

az O molekulatömege [g/mol]

Y

=

X anyag sztöchiometriai mennyisége

=

1 (alkáliföldfémekre)

=

2 (alkálifémekre)

Z

=

az oxigén sztöchiometriai mennyisége = 1

5. táblázat

Más technológiai alapanyagokból származó technológiai kibocsátás kibocsátási tényezői (vas- és acélgyártás, valamint vasfémfeldolgozás)
   (8)

| Kilépő vagy belépő anyag | Széntartalom
  (t C/t) | Kibocsátási tényező
  (t CO2/t) |
| --- | --- | --- |
| Közvetlenül redukált vas (DRI) | 0,0191 | 0,07 |
| Elektromos ívkemence szénelektródái | 0,8188 | 3,00 |
| Elektromos ívkemencében töltetszén | 0,8297 | 3,04 |
| Melegen brikettált vas | 0,0191 | 0,07 |
| Konvertergáz | 0,3493 | 1,28 |
| Petrolkoksz | 0,8706 | 3,19 |
| Nyersvas | 0,0409 | 0,15 |
| Vas/vashulladék | 0,0409 | 0,15 |
| Acél/acélhulladék | 0,0109 | 0,04 |

Kilépő vagy belépő anyag

Széntartalom

(t C/t)

Kibocsátási tényező

(t CO2/t)

Közvetlenül redukált vas (DRI)

0,0191

0,07

Elektromos ívkemence szénelektródái

0,8188

3,00

Elektromos ívkemencében töltetszén

0,8297

3,04

Melegen brikettált vas

0,0191

0,07

Konvertergáz

0,3493

1,28

Petrolkoksz

0,8706

3,19

Nyersvas

0,0409

0,15

Vas/vashulladék

0,0409

0,15

Acél/acélhulladék

0,0109

0,04

3.   A CO2-TŐL ELTÉRŐ ÜVEGHÁZHATÁST OKOZÓ GÁZOK GLOBÁLIS FELMELEGEDÉSI POTENCIÁLJA

6. táblázat

Globális felmelegedési potenciál

| Gáz | Globális felmelegedési potenciál |
| --- | --- |
| N2O | 265 t CO2e/t N2O |
| CF4 | 6 630 t CO2e/t CF4 |
| C2F6 | 11 100 t CO2e/t C2F6 |

Gáz

Globális felmelegedési potenciál

N2O

265 t CO2e/t N2O

CF4

6 630 t CO2e/t CF4

C2F6

11 100 t CO2e/t C2F6

---

(1)  Ez az érték az előzetes – azaz adott esetben a biomasszahányad alkalmazása előtti – kibocsátási tényező.

(2)  10,12 TJ/t-s nettó fűtőérték alapján.

(3)  50,01 TJ/t-s nettó fűtőérték alapján.

(4)  Az adott kibocsátási tényező a fa kb. 15 %-os víztartalmát feltételezi. A friss fa víztartalma akár 50 % lehet. A teljesen száraz fa NCV-jének meghatározásához a következő egyenletet kell használni:

NCV=NCV_dry • (1-w)-ΔH_v • w

Ahol az NCVdry az abszolút száraz anyag NCV-je, w a víztartalom (tömegszázalék) és ΔH_v=2,4GJ/t H_2 O a víz párolgási entalpiája. Ugyanezzel az egyenlettel az adott víztartalomra vonatkozó NCV-t vissza lehet számítani a száraz NCV-ből.

(5)  Az NCV-érték az (EU) 2018/2001 irányelv III. mellékletéből származik.

(6)  Hulladéklerakó-gáz, iszapgáz és egyéb biogáz esetében: A standard értékek a tiszta biometánra vonatkoznak. A helyes standard értékek megállapításához a gáz metántartalmával korrigálni kell.

(7)  Az IPCC-iránymutatások a települési hulladék fosszilis hányadára vonatkozóan is tartalmaznak értékeket: EF = 91,7 t CO2/TJ, NCV = 10 GJ/t.

(8)  Az IPCC által az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékei tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatások.

---

IX. MELLÉKLET

A külön villamosenergia- és hőtermelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek

Az alábbi táblázatokban a külön villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek a fűtőértéken alapulnak, és az ISO szerinti szabványos légköri feltételeket (15 °C környezeti hőmérséklet, 1,013 bar, 60 % relatív páratartalom) tételezik fel.

1. táblázat

A villamosenergia-termelésre vonatkozó hatásfok-referenciatényezők

| Kategória | A tüzelőanyag típusa | Építés éve |
| --- | --- | --- |
| 2012 előtt | 2012–2015 | 2016-tól |
| Szilárd energiahordozók | S1 | Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Tőzeg, tőzegbrikett | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pellet) és a brikettet, a szárított faforgácsot, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Más szilárd biomassza, beleértve az S4 kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Cseppfolyós energiahordozók | L7 | Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gáznemű | G10 | Földgáz, cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG), cseppfolyósított földgáz (LNG) és biometán | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Egyéb | O14 | Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is) | | | 30,0 |

Kategória

A tüzelőanyag típusa

Építés éve

2012 előtt

2012–2015

2016-tól

Szilárd energiahordozók

S1

Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz

44,2

44,2

44,2

S2

Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj

41,8

41,8

41,8

S3

Tőzeg, tőzegbrikett

39,0

39,0

39,0

S4

Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pellet) és a brikettet, a szárított faforgácsot, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját

33,0

33,0

37,0

S5

Más szilárd biomassza, beleértve az S4 kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is

25,0

25,0

30,0

S6

Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék

25,0

25,0

25,0

Cseppfolyós energiahordozók

L7

Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék

44,2

44,2

44,2

L8

Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is

44,2

44,2

44,2

L9

Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt)

25,0

25,0

29,0

Gáznemű

G10

Földgáz, cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG), cseppfolyósított földgáz (LNG) és biometán

52,5

52,5

53,0

G11

Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz

44,2

44,2

44,2

G12

Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből

42,0

42,0

42,0

G13

Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt)

35,0

35,0

35,0

Egyéb

O14

Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is)

30,0

2. táblázat

A hőtermelésre vonatkozó hatásfok-referenciatényezők

| Kategória | A tüzelőanyag típusa | Építés éve |
| --- | --- | --- |
| 2016 előtt | 2016-tól |
| Forró víz | Gőz  (1) | Kipufogógázok közvetlen felhasználása  (2) | Forró víz | Gőz  (1) | Kipufogógázok közvetlen felhasználása  (2) |
| Szilárd energiahordozók | S1 | Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Tőzeg, tőzegbrikett | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pellet) és a brikettet, a szárított faforgácsot, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Más szilárd biomassza, beleértve az S4 kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Cseppfolyós energiahordozók | L7 | Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gáznemű | G10 | Földgáz, cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG), cseppfolyósított földgáz (LNG) és biometán | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Egyéb | O14 | Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is) | – | – | – | 92 | 87 | – |

Kategória

A tüzelőanyag típusa

Építés éve

2016 előtt

2016-tól

Forró víz

Gőz  (1)

Kipufogógázok közvetlen felhasználása  (2)

Forró víz

Gőz  (1)

Kipufogógázok közvetlen felhasználása  (2)

Szilárd energiahordozók

S1

Kőszén, beleértve az antracitot is, bitumenes kőszén, sovány szén, koksz, félkoksz, petrolkoksz

88

83

80

88

83

80

S2

Barnaszén/lignit, barnaszén brikett/lignitbrikett, palaolaj

86

81

78

86

81

78

S3

Tőzeg, tőzegbrikett

86

81

78

86

81

78

S4

Száraz biomassza, beleértve a fát és más szilárd biomasszát, így a falabdacsot (pellet) és a brikettet, a szárított faforgácsot, a tiszta száraz fahulladékot, a diófélék héját, valamint az olajbogyó és más gyümölcsök magját

86

81

78

86

81

78

S5

Más szilárd biomassza, beleértve az S4 kategóriában nem említett más fát, valamint a feketelúgot és az acetátoldatot is

80

75

72

80

75

72

S6

Települési és ipari hulladék (nem megújuló) és megújuló/biológiailag lebontható hulladék

80

75

72

80

75

72

Cseppfolyós energiahordozók

L7

Nehéz fűtőolaj, gázolaj/dízelolaj, más kőolajtermék

89

84

81

85

80

77

L8

Folyékony bioüzemanyag, beleértve a biometanolt, a bioetanolt, a biobutanolt, a biodízelt és más folyékony bioüzemanyagokat is

89

84

81

85

80

77

L9

Folyékony hulladék, beleértve a biológiailag lebontható és a nem megújuló hulladékot (például a faggyút, a zsírt és a sörtörkölyt)

80

75

72

75

70

67

Gáznemű

G10

Földgáz, cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG), cseppfolyósított földgáz (LNG) és biometán

90

85

82

92

87

84

G11

Finomítói gázok, hidrogén és szintézisgáz

89

84

81

90

85

82

G12

Biogáz anaerob rothasztásból, hulladéklerakóból vagy szennyvízkezelésből

70

65

62

80

75

72

G13

Kokszkemencegáz, kohógáz, bányagáz és más visszanyert gázok (nem ideértve a finomítói gázt)

80

75

72

80

75

72

Egyéb

O14

Hulladékhő (beleértve a magas hőmérsékletű technológiai hulladékgázt és az exoterm kémiai reakciók reakciótermékeit is)

–

–

–

92

87

–

---

(1)  Ha a létesítmény a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés hőtermelési hatásfokának meghatározása során nem veszi figyelembe a kondenzátumból visszanyert hőt, akkor a fenti táblázat „Gőz” oszlopában található hatásfokértékeket helyénvaló 5 százalékponttal megnövelni.

(2)  A kipufogógázok közvetlen felhasználásához tartozó értékek figyelembevétele akkor indokolt, ha a hőmérséklet legalább 250 °C.

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/196 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/196

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1774 RENDELETE

(2023. szeptember 14.)

az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének holland és olasz nyelvi változata egy olyan félrefordítást tartalmaz az E. részben, a 17.1. élelmiszer-kategóriára vonatkozó bejegyzések egyik kifejezése tekintetében, amely leszűkíti azon termékek körét, amelyekben bizonyos élelmiszer-adalékanyagok használhatók. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének holland és olasz nyelvi változata egy olyan félrefordítást tartalmaz az E. részben, a 17.1. élelmiszer-kategóriára vonatkozó bejegyzések egyik kifejezése tekintetében, amely leszűkíti azon termékek körét, amelyekben bizonyos élelmiszer-adalékanyagok használhatók.

| (2) | Ezért az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének holland és olasz nyelvi változatát ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

(2)

Ezért az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének holland és olasz nyelvi változatát ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága által 2018. április 17-én és 2021. március 10-én kiadott véleményekkel, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága által 2018. április 17-én és 2021. március 10-én kiadott véleményekkel,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(a magyar változatot nem érinti)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/197

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1775 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2018/330 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala az (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vámok hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala az (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vámok hatálya alá tartozik.

| (2) | A Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui (TARIC-kiegészítő kód (3): B 263), amelyre a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra vonatkozó 56,9 %-os vámtétel vonatkozik, 2023. január 10-én arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nevét Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishuira változtatta. |
| --- | --- |

(2)

A Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui (TARIC-kiegészítő kód (3): B 263), amelyre a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra vonatkozó 56,9 %-os vámtétel vonatkozik, 2023. január 10-én arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nevét Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishuira változtatta.

| (3) | A vállalat kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt dömpingellenes vámtétel igénybevételére. |
| --- | --- |

(3)

A vállalat kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy a névváltoztatás nem befolyásolja jogát a korábbi nevéhez rendelt dömpingellenes vámtétel igénybevételére.

| (4) | A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat a névváltoztatást megfelelő módon bejegyeztette az illetékes hatóságoknál, és a változás nyomán nem jött létre új kapcsolat más olyan vállalatcsoportokkal, amelyekre a Bizottság vizsgálata nem terjedt ki. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megvizsgálta a benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat a névváltoztatást megfelelő módon bejegyeztette az illetékes hatóságoknál, és a változás nyomán nem jött létre új kapcsolat más olyan vállalatcsoportokkal, amelyekre a Bizottság vizsgálata nem terjedt ki.

| (5) | Ennek megfelelően a névváltoztatás nem befolyásolja az (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendeletben foglalt ténymegállapításokat, így a vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt sem. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok azt is megerősítették, hogy a névváltoztatás 2022. szeptember 21-től alkalmazandó, vagyis attól a naptól, amikor a Qingtian megyei piacszabályozási hivatal nyilvántartásba vette a névváltoztatást. |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően a névváltoztatás nem befolyásolja az (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendeletben foglalt ténymegállapításokat, így a vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt sem. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok azt is megerősítették, hogy a névváltoztatás 2022. szeptember 21-től alkalmazandó, vagyis attól a naptól, amikor a Qingtian megyei piacszabályozási hivatal nyilvántartásba vette a névváltoztatást.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2018/330 végrehajtási rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| A „Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263” |
| --- | --- |

A „Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263”

szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

| „Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263” |
| --- | --- |

„Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263”

(2)   A korábban a Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui vállalathoz rendelt B 263 TARIC-kiegészítő kód 2022. szeptember 21-től a Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui esetében alkalmazandó. A Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui által gyártott termékek behozatala után fizetett, az (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui tekintetében megállapított dömpingellenes vámot meghaladó minden végleges vámot az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kell fizetni, vagy el kell engedni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 63., 2018.3.6., 15. o.

2

(3)  TARIC: az Európai Unió integrált vámtarifája.

3

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/199

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1776 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

Előző vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Egy vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 457/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó melamin behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Egy vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 457/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó melamin behozatalára.

2

| (2) | Hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Bizottság az (EU) 2017/1171 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) újból bevezette a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

Hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Bizottság az (EU) 2017/1171 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) újból bevezette a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes intézkedéseket.

3

| (3) | A jelenleg hatályos intézkedések a Kínából érkező összes behozatal tekintetében tonnánként 415 EUR összegű mértékvámot, három együttműködő kínai exportáló kivételével, amely tekintetében pedig tonnánként 1 153 EUR összegű minimális importárat határoztak meg. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg hatályos intézkedések a Kínából érkező összes behozatal tekintetében tonnánként 415 EUR összegű mértékvámot, három együttműködő kínai exportáló kivételével, amely tekintetében pedig tonnánként 1 153 EUR összegű minimális importárat határoztak meg.

| (4) | A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránt. |
| --- | --- |

(4)

A hatályban lévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránt.

4

| (5) | A kérelmet 2022. március 31-én a Borealis Agrolinz Melamine GmbH, az OCI Nitrogen BV és a Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a melamin uniós gazdasági ágazata nevében, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet 2022. március 31-én a Borealis Agrolinz Melamine GmbH, az OCI Nitrogen BV és a Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a melamin uniós gazdasági ágazata nevében, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében.

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. július 1-jén a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). |
| --- | --- |

(6)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. július 1-jén a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

1.3.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2019. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2019. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint a vizsgálat megindításában érintettként ismert felhasználókat, kereskedőket és szövetségeket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Egyik érdekelt fél sem kért meghallgatást.

1.5.   Az eljárás megindításával kapcsolatos állítások

Az eljárás megindításával kapcsolatos állítások

| (10) | A Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-importőrök és -exportőrök Kereskedelmi Kamarája (a továbbiakban: CCCMC) a hatályvesztési felülvizsgálati kérelmet követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontja szerint észrevételeket nyújtott be a jelen vizsgálat megindításával kapcsolatos szempontokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

A Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-importőrök és -exportőrök Kereskedelmi Kamarája (a továbbiakban: CCCMC) a hatályvesztési felülvizsgálati kérelmet követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontja szerint észrevételeket nyújtott be a jelen vizsgálat megindításával kapcsolatos szempontokra vonatkozóan.

| (11) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával, a Kínában tapasztalható jelentős torzulásokkal és a megfelelő reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételek érkeztek a CCCMC-től. Az említett észrevételeket a 3.2.2., 3.2.2.1. és 3.2.2.2. szakasza tárgyalja. |
| --- | --- |

(11)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával, a Kínában tapasztalható jelentős torzulásokkal és a megfelelő reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételek érkeztek a CCCMC-től. Az említett észrevételeket a 3.2.2., 3.2.2.1. és 3.2.2.2. szakasza tárgyalja.

| (12) | Ezenkívül a CCCMC azzal érvelt, hogy a kérelemben helytelenül kiszámított dömpingkülönbözet szerepelt. Ennek kapcsán a CCCMC azt állította, hogy bár a kérelmezők a rendes értéket a Kínában alkalmazott két különböző gyártási technológiára vonatkozóan számították ki, nem vették figyelembe a különböző gyártási folyamatokat (például a teljesen integrált melamingyártókat, szemben a vásárolt karbamidot használó gyártókkal) és a különböző nyersanyagokat (földgázból vagy szénből – két lehetséges végső nyersanyagból – előállított melamin). Az exportárat illetően a CCCMC szerint a kérelmezők tévesen alkalmazták a Kínából származó melaminért a harmadik országokba történő kivitel során felszámított árakat, mivel ezeket az árakat befolyásolta az adott helyi piacok helyzete, és így nem reprezentatívak az Unióba irányuló exporttal kapcsolatos ármegállapítási döntések tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

Ezenkívül a CCCMC azzal érvelt, hogy a kérelemben helytelenül kiszámított dömpingkülönbözet szerepelt. Ennek kapcsán a CCCMC azt állította, hogy bár a kérelmezők a rendes értéket a Kínában alkalmazott két különböző gyártási technológiára vonatkozóan számították ki, nem vették figyelembe a különböző gyártási folyamatokat (például a teljesen integrált melamingyártókat, szemben a vásárolt karbamidot használó gyártókkal) és a különböző nyersanyagokat (földgázból vagy szénből – két lehetséges végső nyersanyagból – előállított melamin). Az exportárat illetően a CCCMC szerint a kérelmezők tévesen alkalmazták a Kínából származó melaminért a harmadik országokba történő kivitel során felszámított árakat, mivel ezeket az árakat befolyásolta az adott helyi piacok helyzete, és így nem reprezentatívak az Unióba irányuló exporttal kapcsolatos ármegállapítási döntések tekintetében.

| (13) | A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC nem tárt fel semmilyen tényleges hibát a dömpingkülönbözet kiszámításában. Csupán azt állította, hogy a rendes érték kiszámításához használt információ nem volt elégséges, mivel nem fedte le az összes lehetséges gyártási folyamatot és a gyártás során felhasznált összes nyersanyagot. E tekintetben a Bizottság először is az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta a panaszt, és arra a következtetésre jutott, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához szükséges feltételek teljesültek, azaz az eljárás megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre. Az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint a kérelemnek hasonlóképpen tartalmaznia kell a kérelmezők számára észszerűen hozzáférhető információkat. A felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyítási küszöb (az „elegendő” bizonyíték) nem azonos a dömping fennállásának előzetes vagy végleges megállapításához szükséges bizonyítási küszöbbel. Következésképpen azok a bizonyítékok, amelyek mennyiségüket vagy minőségüket tekintve nem elegendőek a dömping előzetes vagy végleges megállapításához, elegendők lehetnek a vizsgálat megindításához (6). |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC nem tárt fel semmilyen tényleges hibát a dömpingkülönbözet kiszámításában. Csupán azt állította, hogy a rendes érték kiszámításához használt információ nem volt elégséges, mivel nem fedte le az összes lehetséges gyártási folyamatot és a gyártás során felhasznált összes nyersanyagot. E tekintetben a Bizottság először is az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta a panaszt, és arra a következtetésre jutott, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához szükséges feltételek teljesültek, azaz az eljárás megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre. Az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint a kérelemnek hasonlóképpen tartalmaznia kell a kérelmezők számára észszerűen hozzáférhető információkat. A felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyítási küszöb (az „elegendő” bizonyíték) nem azonos a dömping fennállásának előzetes vagy végleges megállapításához szükséges bizonyítási küszöbbel. Következésképpen azok a bizonyítékok, amelyek mennyiségüket vagy minőségüket tekintve nem elegendőek a dömping előzetes vagy végleges megállapításához, elegendők lehetnek a vizsgálat megindításához (6).

6

| (14) | Továbbá az exportárat illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a (13) preambulumbekezdésben kifejtett megfontolások fényében a kérelmezők nem tévedtek, amikor a harmadik országokba irányuló export áraira támaszkodtak a dömping megismétlődésének meghatározásakor olyan helyzetben, amikor az Unióba irányuló export árát egy minimális importár határozza meg. |
| --- | --- |

(14)

Továbbá az exportárat illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a (13) preambulumbekezdésben kifejtett megfontolások fényében a kérelmezők nem tévedtek, amikor a harmadik országokba irányuló export áraira támaszkodtak a dömping megismétlődésének meghatározásakor olyan helyzetben, amikor az Unióba irányuló export árát egy minimális importár határozza meg.

| (15) | Következésképpen a Bizottság elutasította a CCCMC azon állítását, amely szerint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben helytelenül számították ki a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(15)

Következésképpen a Bizottság elutasította a CCCMC azon állítását, amely szerint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben helytelenül számították ki a dömpingkülönbözetet.

| (16) | A CCCMC továbbá azt állította, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan szereplő állítások alaptalanok. A CCCMC különösen a kínai szabad kapacitás meglétével és a harmadik országokba irányuló exportárak szintjével foglalkozott. |
| --- | --- |

(16)

A CCCMC továbbá azt állította, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan szereplő állítások alaptalanok. A CCCMC különösen a kínai szabad kapacitás meglétével és a harmadik országokba irányuló exportárak szintjével foglalkozott.

| (17) | E tekintetben a CCCMC azzal érvelt, hogy a kérelmezők tévesen feltételezték, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén a kínai gyártók mobilizálnák jelentős szabad kapacitásukat. A CCCMC szerint évekig tartó átmeneti időszakra lenne szükség ahhoz, hogy további gyártók teljesíteni tudják az uniós vevők műszaki követelményeit, és tapasztalatokra tegyenek szert az Unióban alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatban. Ezen túlmenően a CCCMC azt állította, hogy a kérelemben említett egyik kínai vállalat csak azért épített új üzemet, hogy meglévő termelési kapacitásait felváltsa. Ezért a CCCMC felkérte a Bizottságot, hogy ellenőrizze a kérelemben felsorolt, tervezett termelésikapacitás-növelések pontosságát, megbízhatóságát és valószínűségét (7). |
| --- | --- |

(17)

E tekintetben a CCCMC azzal érvelt, hogy a kérelmezők tévesen feltételezték, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén a kínai gyártók mobilizálnák jelentős szabad kapacitásukat. A CCCMC szerint évekig tartó átmeneti időszakra lenne szükség ahhoz, hogy további gyártók teljesíteni tudják az uniós vevők műszaki követelményeit, és tapasztalatokra tegyenek szert az Unióban alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatban. Ezen túlmenően a CCCMC azt állította, hogy a kérelemben említett egyik kínai vállalat csak azért épített új üzemet, hogy meglévő termelési kapacitásait felváltsa. Ezért a CCCMC felkérte a Bizottságot, hogy ellenőrizze a kérelemben felsorolt, tervezett termelésikapacitás-növelések pontosságát, megbízhatóságát és valószínűségét (7).

7

| (18) | Ezenkívül a CCCMC bírálta a kérelmezők azon feltételezését, miszerint az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók alacsony árú exportjukat harmadik országokból változatlan áron az uniós piacra irányítanák át. A CCCMC szerint a kérelmezők nem tudták megmagyarázni, hogy a harmadik országokba irányuló kínai exportárak miért jelzik megbízhatóan az Unióba irányuló jövőbeli export árait. A szövetség továbbá azt állította, hogy a kínai gyártók a jelenlegi magas exportárakon értékesítenének az Unióban akkor is, ha az intézkedéseket megszüntetnék, és nem adnák fel a harmadik országokban már kialakult, megbízható exportpiacait. |
| --- | --- |

(18)

Ezenkívül a CCCMC bírálta a kérelmezők azon feltételezését, miszerint az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók alacsony árú exportjukat harmadik országokból változatlan áron az uniós piacra irányítanák át. A CCCMC szerint a kérelmezők nem tudták megmagyarázni, hogy a harmadik országokba irányuló kínai exportárak miért jelzik megbízhatóan az Unióba irányuló jövőbeli export árait. A szövetség továbbá azt állította, hogy a kínai gyártók a jelenlegi magas exportárakon értékesítenének az Unióban akkor is, ha az intézkedéseket megszüntetnék, és nem adnák fel a harmadik országokban már kialakult, megbízható exportpiacait.

| (19) | A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC nem támasztotta alá bizonyítékokkal sem a szabad kapacitással, sem pedig a harmadik országokba irányuló export áraival kapcsolatos állításait. Éppen ellenkezőleg, a Kínából származó behozatal 2018–2021-es időszakban tapasztalt alakulása, amint azt a kérelem 9. táblázata mutatja, arra a tényre mutatott rá, hogy az uniós piacon érvényes árak függvényében a kínai gyártók képesek és hajlandók is szabad kapacitásukat mobilizálni, illetve exportjukat harmadik országokból az Unióba átirányítani. Végül a Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmezők által a kérelemben benyújtott elemzést az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, elegendő bizonyítékokra vonatkozó követelmények fényében is meg kell vizsgálni. A kérelem vizsgálata során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem alkalmazásában – a kínai szabad kapacitás és a harmadik országokba irányuló export árainak elemzése elegendő bizonyítékot szolgáltat a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC nem támasztotta alá bizonyítékokkal sem a szabad kapacitással, sem pedig a harmadik országokba irányuló export áraival kapcsolatos állításait. Éppen ellenkezőleg, a Kínából származó behozatal 2018–2021-es időszakban tapasztalt alakulása, amint azt a kérelem 9. táblázata mutatja, arra a tényre mutatott rá, hogy az uniós piacon érvényes árak függvényében a kínai gyártók képesek és hajlandók is szabad kapacitásukat mobilizálni, illetve exportjukat harmadik országokból az Unióba átirányítani. Végül a Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmezők által a kérelemben benyújtott elemzést az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, elegendő bizonyítékokra vonatkozó követelmények fényében is meg kell vizsgálni. A kérelem vizsgálata során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem alkalmazásában – a kínai szabad kapacitás és a harmadik országokba irányuló export árainak elemzése elegendő bizonyítékot szolgáltat a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan.

| (20) | Ezért a Bizottság elutasította a CCCMC-nek a hatályvesztés iránti felülvizsgálati kérelemben a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan szereplő elemzéssel kapcsolatos állításait. |
| --- | --- |

(20)

Ezért a Bizottság elutasította a CCCMC-nek a hatályvesztés iránti felülvizsgálati kérelemben a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan szereplő elemzéssel kapcsolatos állításait.

| (21) | Ezenkívül a CCCMC a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó észrevételeket nyújtott be. E tekintetben a CCCMC a kérelmezők által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben előadott érvekre hivatkozott. A CCCMC először megkísérelte cáfolni annak jelentőségét, hogy a kínai import piaci részesedése (a kérelem 14. táblázatában összefoglaltak szerint) 2018 és 2021 között 5 %-ról 6 %-ra nőtt. Másodszor, a CCCMC azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és a kínai importárak közötti különbséget a felmerült termelési költségek különbsége okozta. Harmadszor, a CCCMC megkérdőjelezte, hogy az uniós gyártók haszonkulcsa negatívvá válna, ha az uniós gazdasági ágazat árai a kínai importárakkal azonos szintre esnének. |
| --- | --- |

(21)

Ezenkívül a CCCMC a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó észrevételeket nyújtott be. E tekintetben a CCCMC a kérelmezők által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben előadott érvekre hivatkozott. A CCCMC először megkísérelte cáfolni annak jelentőségét, hogy a kínai import piaci részesedése (a kérelem 14. táblázatában összefoglaltak szerint) 2018 és 2021 között 5 %-ról 6 %-ra nőtt. Másodszor, a CCCMC azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és a kínai importárak közötti különbséget a felmerült termelési költségek különbsége okozta. Harmadszor, a CCCMC megkérdőjelezte, hogy az uniós gyártók haszonkulcsa negatívvá válna, ha az uniós gazdasági ágazat árai a kínai importárakkal azonos szintre esnének.

| (22) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmező csupán rámutatott arra a tényre, hogy a Kínából érkezett behozatal nőtt – ami 2018 és 2021 között valóban így volt –, anélkül, hogy hangsúlyozta volna e növekedés jelentőségét. A Bizottság azonban azt is megjegyezte, hogy ugyanez a táblázat azt mutatta, hogy a növekedés lényegesen markánsabb, ha 2019-et vagy 2020-at veszik kiindulási pontként. A Bizottság ezért elutasította a CCCMC állítását. Ami az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és a kínai importárak közötti különbségekre vonatkozó állítást illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy egyrészt a CCCMC állítását nem támasztotta alá a kínai exportáló gyártóknál felmerült termelési költségekre vonatkozó semmilyen bizonyítékkal, másrészt a melamin előállítási költségét elsősorban a karbamid költsége határozza meg, amely viszont főként a földgázáraktól függ. A karbamid és a földgáz is olyan nyersanyagok, amelyek árai – állami torzulások hiányában – a világpiacon nagyrészt igazodnak egymáshoz. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. Ami a harmadik állítást illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy mivel az uniós gyártók termelési költsége megközelítőleg a kínai importárak szintjén vagy afelett volt, az uniós gyártók haszonkulcsa valóban negatívra fordulhat, vagy legjobb esetben is csak a nullszaldós szint körül mozoghat, ha az uniós gazdasági ágazat árai a kínai importárakkal azonos szintre esnek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmező csupán rámutatott arra a tényre, hogy a Kínából érkezett behozatal nőtt – ami 2018 és 2021 között valóban így volt –, anélkül, hogy hangsúlyozta volna e növekedés jelentőségét. A Bizottság azonban azt is megjegyezte, hogy ugyanez a táblázat azt mutatta, hogy a növekedés lényegesen markánsabb, ha 2019-et vagy 2020-at veszik kiindulási pontként. A Bizottság ezért elutasította a CCCMC állítását. Ami az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és a kínai importárak közötti különbségekre vonatkozó állítást illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy egyrészt a CCCMC állítását nem támasztotta alá a kínai exportáló gyártóknál felmerült termelési költségekre vonatkozó semmilyen bizonyítékkal, másrészt a melamin előállítási költségét elsősorban a karbamid költsége határozza meg, amely viszont főként a földgázáraktól függ. A karbamid és a földgáz is olyan nyersanyagok, amelyek árai – állami torzulások hiányában – a világpiacon nagyrészt igazodnak egymáshoz. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. Ami a harmadik állítást illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy mivel az uniós gyártók termelési költsége megközelítőleg a kínai importárak szintjén vagy afelett volt, az uniós gyártók haszonkulcsa valóban negatívra fordulhat, vagy legjobb esetben is csak a nullszaldós szint körül mozoghat, ha az uniós gazdasági ágazat árai a kínai importárakkal azonos szintre esnek.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (23) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (24) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy három uniós gyártóból álló mintát, amelyek mindegyike más tagállamban található. A Bizottság a mintát az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző helyzetfelmérés keretében a hasonló termékre vonatkozóan bejelentett, a 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig tartó időszak uniós termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta a hasonló termék becsült uniós termelésének 82 %-át képviselte. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel, és a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak volt tekinthető. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy három uniós gyártóból álló mintát, amelyek mindegyike más tagállamban található. A Bizottság a mintát az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző helyzetfelmérés keretében a hasonló termékre vonatkozóan bejelentett, a 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig tartó időszak uniós termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta a hasonló termék becsült uniós termelésének 82 %-át képviselte. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel, és a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak volt tekinthető.

1.6.2.   Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (25) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Csak egy független importőr, nevezetesen a Borghi SpA (Grandate, Olaszország) jelentkezett. Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre, a Borghi SpA vállalatot pedig felkérte a független importőrök számára összeállított kérdőív kitöltésére. A Borghi SpA azonban nem nyújtott be a kérdőívre válaszokat. |
| --- | --- |

(25)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Csak egy független importőr, nevezetesen a Borghi SpA (Grandate, Olaszország) jelentkezett. Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre, a Borghi SpA vállalatot pedig felkérte a független importőrök számára összeállított kérdőív kitöltésére. A Borghi SpA azonban nem nyújtott be a kérdőívre válaszokat.

1.6.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (26) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetve vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(26)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetve vegye fel velük a kapcsolatot.

| (27) | Az érintett ország egy gyártója, a Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Xinjiang XLX) bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Ez a gyártó a Kínából származó melamin teljes behozatalának kevesebb mint 3 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(27)

Az érintett ország egy gyártója, a Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Xinjiang XLX) bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Ez a gyártó a Kínából származó melamin teljes behozatalának kevesebb mint 3 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban.

| (28) | Tekintettel az együttműködés alacsony szintjére, a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza a nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében, valamint hogy a dömping és a kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, az egész országra kiterjedő megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel az együttműködés alacsony szintjére, a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza a nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében, valamint hogy a dömping és a kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, az egész országra kiterjedő megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.

| (29) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az általa figyelembe vett szempontokról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Ezenkívül a Bizottság tájékoztatta a Xinjiang XLX vállalatot, hogy előfordulhat, hogy az adminisztrációs kiadások mérséklése érdekében a Bizottság nem folytatja le a hiánypótlási eljárást és a kérdőívre adott válaszok ellenőrzését. A vállalat által biztosított bármely információ azonban adott esetben rendelkezésre álló tényként felhasználható. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az általa figyelembe vett szempontokról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Ezenkívül a Bizottság tájékoztatta a Xinjiang XLX vállalatot, hogy előfordulhat, hogy az adminisztrációs kiadások mérséklése érdekében a Bizottság nem folytatja le a hiánypótlási eljárást és a kérdőívre adott válaszok ellenőrzését. A vállalat által biztosított bármely információ azonban adott esetben rendelkezésre álló tényként felhasználható. Észrevétel nem érkezett.

1.7.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (30) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (31) | A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen együttműködő exportáló gyártónak, a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintavételi eljárás során jelentkező egyetlen független importőrnek, valamint a melamin összes ismert felhasználójának. A Bizottság minden érintett kérdőívet az eljárás megindításának napján a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán (8) is hozzáférhetővé tett. A vizsgálat során a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőknek, amelyben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó makrogazdasági adatokat kért. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen együttműködő exportáló gyártónak, a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintavételi eljárás során jelentkező egyetlen független importőrnek, valamint a melamin összes ismert felhasználójának. A Bizottság minden érintett kérdőívet az eljárás megindításának napján a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán (8) is hozzáférhetővé tett. A vizsgálat során a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőknek, amelyben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó makrogazdasági adatokat kért.

8

| (32) | A kérdőívre az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól, a mintában szereplő három uniós gyártótól, a kérelmezőktől, egy független importőrtől és három felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(32)

A kérdőívre az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól, a mintában szereplő három uniós gyártótól, a kérelmezőktől, egy független importőrtől és három felhasználótól érkezett válasz.

1.8.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (33) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket.

| (34) | Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:
  Uniós gyártók:






  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Linz (Ausztria), |
| --- | --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók:

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Linz (Ausztria),

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe, Pulawy, Lengyelország, |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe, Pulawy, Lengyelország,

| — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Hollandia. |
| --- | --- |

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Hollandia.

| (35) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a rendes érték meghatározásához felhasznált információk távoli ellenőrzésére a következő uniós gyártóval került sor online:






  — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Hollandia. |
| --- | --- | --- |

(35)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a rendes érték meghatározásához felhasznált információk távoli ellenőrzésére a következő uniós gyártóval került sor online:

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Hollandia.

1.9.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (36) | A Bizottság 2023. június 14-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára határidőt tűzött ki a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság 2023. június 14-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára határidőt tűzött ki a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (37) | A Xinjiang XLX vállalattól és a CCCMC-től érkeztek észrevételek. A benyújtott észrevételeket a Bizottság értékelte és adott esetben tekintetbe vette. A mintában szereplő uniós gyártók üdvözölték a Bizottság következtetését és nem nyújtottak be további észrevételeket. Egyetlen fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(37)

A Xinjiang XLX vállalattól és a CCCMC-től érkeztek észrevételek. A benyújtott észrevételeket a Bizottság értékelte és adott esetben tekintetbe vette. A mintában szereplő uniós gyártók üdvözölték a Bizottság következtetését és nem nyújtottak be további észrevételeket. Egyetlen fél sem kért meghallgatást.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (38) | Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá besorolt melamin (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(38)

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá besorolt melamin (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (39) | A melamin fehér színű, kristályos por, amelyet elsősorban karbamidból állítanak elő, és főként rétegelt termékek, gyanták, faipari ragasztóanyagok, sajtolóanyagok előállításához, valamint papír- és textilipari alapanyagok kezeléséhez használnak. |
| --- | --- |

(39)

A melamin fehér színű, kristályos por, amelyet elsősorban karbamidból állítanak elő, és főként rétegelt termékek, gyanták, faipari ragasztóanyagok, sajtolóanyagok előállításához, valamint papír- és textilipari alapanyagok kezeléséhez használnak.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (40) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék (lásd a (38) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(40)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék (lásd a (38) preambulumbekezdést).

2.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (41) | Amint arra a jelenleg hatályos intézkedéseket (9) bevezető vizsgálat rámutatott, a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei azonosak:






  — | az Unióba exportált érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(41)

Amint arra a jelenleg hatályos intézkedéseket (9) bevezető vizsgálat rámutatott, a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei azonosak:

9

—

az Unióba exportált érintett termék,

| — | az érintett ország (Kína) belföldi piacán előállított és értékesített vizsgált termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett ország (Kína) belföldi piacán előállított és értékesített vizsgált termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék.

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (42) | A figyelembe vett időszak alatt folytatódott a melamin Kínából érkező behozatala. A figyelembe vett időszak első felében a volumenek alacsonyabbak voltak, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (azaz 2009. január 1. és 2009. december 31. között). A figyelembe vett időszak második felében azonban a behozatal volumene jelentősen megnőtt, és messze meghaladta az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában nyilvántartásba vett mennyiségeket. A melamin Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban közel négyszer nagyobb volt, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ugyanakkor nyolcszoros volt az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakához képest. |
| --- | --- |

(42)

A figyelembe vett időszak alatt folytatódott a melamin Kínából érkező behozatala. A figyelembe vett időszak első felében a volumenek alacsonyabbak voltak, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (azaz 2009. január 1. és 2009. december 31. között). A figyelembe vett időszak második felében azonban a behozatal volumene jelentősen megnőtt, és messze meghaladta az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában nyilvántartásba vett mennyiségeket. A melamin Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban közel négyszer nagyobb volt, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ugyanakkor nyolcszoros volt az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakához képest.

| (43) | Az Eurostat (Comext-adatbázis) szerint a felülvizsgálati időszakban a melamin Kínából érkező behozatala az uniós piac 15 %-át tette ki (lásd a 3. táblázatot), míg az eredeti vizsgálat során 6,5 %-os, az előző hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 2 %-os volt a piaci részesedése. Abszolút értékben a melamin Kínából érkező behozatalának volumene először az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt 17 434 tonnáról 7 938 tonnára csökkent az első hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában, majd a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában ismét 64 673 tonnára emelkedett. |
| --- | --- |

(43)

Az Eurostat (Comext-adatbázis) szerint a felülvizsgálati időszakban a melamin Kínából érkező behozatala az uniós piac 15 %-át tette ki (lásd a 3. táblázatot), míg az eredeti vizsgálat során 6,5 %-os, az előző hatályvesztési felülvizsgálat során pedig 2 %-os volt a piaci részesedése. Abszolút értékben a melamin Kínából érkező behozatalának volumene először az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában tapasztalt 17 434 tonnáról 7 938 tonnára csökkent az első hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában, majd a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában ismét 64 673 tonnára emelkedett.

| (44) | A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint csak egyetlen kínai gyártó működött együtt a vizsgálatban, amely a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatalának kevesebb mint 3 %-át tette ki. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy az együttműködés meglehetősen alacsony szintje miatt a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(44)

A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint csak egyetlen kínai gyártó működött együtt a vizsgálatban, amely a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatalának kevesebb mint 3 %-át tette ki. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy az együttműködés meglehetősen alacsony szintje miatt a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (45) | Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, az ammónia-értéklánc részét képező termékek török gyártóitól származó, könnyen elérhető információk, továbbá a Török Statisztikai Intézettől, a Kocaeli Városi Vízügyi és Csatornázási Főigazgatóságtól és a Globális Kereskedelmi Atlaszból származó információk. |
| --- | --- |

(45)

Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, az ammónia-értéklánc részét képező termékek török gyártóitól származó, könnyen elérhető információk, továbbá a Török Statisztikai Intézettől, a Kocaeli Városi Vízügyi és Csatornázási Főigazgatóságtól és a Globális Kereskedelmi Atlaszból származó információk.

3.2.   A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

3.2.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó melamin behozatalával összefüggésben.

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó melamin behozatalával összefüggésben.

| (46) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(46)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (47) | Az állítólagos jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett a kérdőívre válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(47)

Az állítólagos jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett a kérdőívre válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (48) | A CCCMC által benyújtott észrevételeket a 3.2.2.1. szakasz tárgyalja. |
| --- | --- |

(48)

A CCCMC által benyújtott észrevételeket a 3.2.2.1. szakasz tárgyalja.

| (49) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság azt is pontosította, hogy ebben az esetben Kína vonatkozásában Törökországot tekinti lehetséges reprezentatív harmadik országnak, azonban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban más, esetlegesen megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(49)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. A Bizottság azt is pontosította, hogy ebben az esetben Kína vonatkozásában Törökországot tekinti lehetséges reprezentatív harmadik országnak, azonban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében meghatározott kritériumokkal összhangban más, esetlegesen megfelelő országokat is megvizsgál.

| (50) | 2023. február 24-én a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatos feljegyzést tett közzé (a továbbiakban: a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés). |
| --- | --- |

(50)

2023. február 24-én a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatos feljegyzést tett közzé (a továbbiakban: a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés).

| (51) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. Ezért a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkat az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokkal együtt kívánta felhasználni. |
| --- | --- |

(51)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kénytelen támaszkodni. Ezért a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkat az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokkal együtt kívánta felhasználni.

| (52) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Törökországot kívánja reprezentatív országként figyelembe venni, valamint azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Törökországra mint reprezentatív országra vonatkozó rendes érték meghatározásához fel kíván használni. |
| --- | --- |

(52)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Törökországot kívánja reprezentatív országként figyelembe venni, valamint azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Törökországra mint reprezentatív országra vonatkozó rendes érték meghatározásához fel kíván használni.

| (53) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az egyéb közvetlen költségeket és gyártási általános költségeket a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megadott információkra alapozza. |
| --- | --- |

(53)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy együttműködés hiányában az egyéb közvetlen költségeket és gyártási általános költségeket a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megadott információkra alapozza.

| (54) | A Bizottság továbbá tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az ammónia-értékláncba tartozó termékek három törökországi gyártója, nevezetesen az Ege Gübre Sanayii A.Ş., a Tekfen Holding A.Ş. és a Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. nyilvánosan elérhető információi alapján állapítja meg az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és a nyereséget. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság továbbá tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az ammónia-értékláncba tartozó termékek három törökországi gyártója, nevezetesen az Ege Gübre Sanayii A.Ş., a Tekfen Holding A.Ş. és a Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. nyilvánosan elérhető információi alapján állapítja meg az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és a nyereséget.

| (55) | Végül a forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország reprezentatív országként való megfelelőségével és forrásaival kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be. |
| --- | --- |

(55)

Végül a forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország reprezentatív országként való megfelelőségével és forrásaival kapcsolatban, illetve javasoljanak más országokat, feltéve, hogy a vonatkozó kritériumok kapcsán elegendő információt nyújtanak be.

| (56) | A Bizottsághoz a CCCMC-től érkeztek észrevételek. A szövetség fenntartotta, hogy a Bizottságnak rendelkezésre álló tényként fel kell használnia a Xinjiang XLX kérdőívre adott válaszait, és figyelembe kell vennie a különböző gyártási folyamatokat és nyersanyagokat a rendes érték kiszámításához, valamint kifogásolta egyes inputok, az SGA-költségek és a nyereség torzulásmentes értékét. Az említett észrevételeket e rendelet 3.2.2.2, 3.2.2.3.1., 3.2.2.3.2. és 3.2.2.3.5. szakasza tárgyalja. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottsághoz a CCCMC-től érkeztek észrevételek. A szövetség fenntartotta, hogy a Bizottságnak rendelkezésre álló tényként fel kell használnia a Xinjiang XLX kérdőívre adott válaszait, és figyelembe kell vennie a különböző gyártási folyamatokat és nyersanyagokat a rendes érték kiszámításához, valamint kifogásolta egyes inputok, az SGA-költségek és a nyereség torzulásmentes értékét. Az említett észrevételeket e rendelet 3.2.2.2, 3.2.2.3.1., 3.2.2.3.2. és 3.2.2.3.5. szakasza tárgyalja.

3.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (57) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (58) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(58)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

[a]bban az esetben, ha

megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (59) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének és az exportáló gyártók érdemi együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(59)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének és az exportáló gyártók érdemi együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (60) | A Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban számtanilag képezte. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők két gyártási technológia – a kizárólag Kínában használt Tsinghua technológia, valamint a Kínában és az uniós gyártók által egyaránt használt Eurotecnica technológia – esetében számították ki a rendes értéket. E vizsgálat céljából a Bizottság ténymegállapításait az Eurotecnica technológiára korlátozta, amely esetében a termelési tényezők listáját és az azokból felhasznált mennyiségeket megfelelően össze lehetett vetni azokkal a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemhez információkat szolgáltató kérelmezők adataival. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a gyártási folyamatban használt berendezések gyártójának brosúrájából (amely szerepelt hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben) vett átlagos felhasználási mennyiségek alapján képzett rendes érték reprezentatívabb a kapacitáskihasználás szempontjából az országos szintű ténymegállapítások céljából, mint az egyetlen együttműködő exportáló gyártó egyéni felhasználása, amelyre sajátos üzemi feltételei között került sor. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban számtanilag képezte. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők két gyártási technológia – a kizárólag Kínában használt Tsinghua technológia, valamint a Kínában és az uniós gyártók által egyaránt használt Eurotecnica technológia – esetében számították ki a rendes értéket. E vizsgálat céljából a Bizottság ténymegállapításait az Eurotecnica technológiára korlátozta, amely esetében a termelési tényezők listáját és az azokból felhasznált mennyiségeket megfelelően össze lehetett vetni azokkal a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemhez információkat szolgáltató kérelmezők adataival. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a gyártási folyamatban használt berendezések gyártójának brosúrájából (amely szerepelt hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben) vett átlagos felhasználási mennyiségek alapján képzett rendes érték reprezentatívabb a kapacitáskihasználás szempontjából az országos szintű ténymegállapítások céljából, mint az egyetlen együttműködő exportáló gyártó egyéni felhasználása, amelyre sajátos üzemi feltételei között került sor.

3.2.2.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

3.2.2.1.1.   Bevezetés

| (61) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(61)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (62) | mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemnek rendelkezésre állnia. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(62)

mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemnek rendelkezésre állnia. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (63) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (64) | E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést állított össze Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (10), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a kérelem is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. |
| --- | --- |

(64)

E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést állított össze Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (10), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a kérelem is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat.

10

| (65) | Konkrétabban: a kérelem a jelentésre hivatkozva utalt arra, hogy a számos kínai ipari ágazatban tapasztalható strukturális torzulások hozzájárultak a földgáz különösen alacsony költségéhez és az állami beavatkozáshoz a karbamid – a melamin egyik fő összetevője – piacán. A földgáz alacsony ára lehetővé tette a melamingyártók számára, hogy mesterségesen alacsony költséggel állítsák elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A kérelem továbbá felvázolja a karbamidpiacba történő állami beavatkozás különféle típusait, például a karbamidra vonatkozó szigorú behozatali kvóták meglétét, a magas kiviteli vámokat a csúcsszezonban, a karbamid belföldi értékesítésének héamentességét és a karbamidkészletek kínai kormány általi stratégiai felhalmozását az állami műtrágyarendszeren keresztül. Ezen túlmenően a kérelem rámutatott az Egyesült Államok különböző ténymegállapításaira a kínai kormány belföldi melaminágazatot előnyben részesítő beavatkozásaira vonatkozóan, mint például a kedvezményes hitelnyújtás, a jövedelemadó-programok, a vámmentességet biztosító adóprogramok, a héa-visszatérítések, az adminisztratív terhek alóli mentességek, a kormányzati rendelkezések és számos támogatás, valamint az Egyesült Államok hatóságai által azonosított melaminpiaci exporttámogatási programok. Ezenkívül a kérelem rámutatott arra, hogy a kínai kormány politikái – például a tizennegyedik nemzeti szintű ötéves tervben szereplő politikák – megerősítik az állam folyamatos részvételét a petrolkémiai és vegyipari ágazatban, amelyeket „a nemzetgazdaság pillérét jelentő ágazatnak” minősítenek, valamint a korábbi ötéves tervek, mint például „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások”, amelyek a szocialista piacgazdaságra olyan átfogó elvként és célkitűzésként hivatkoznak, amelynek célja kínai nemzeti bajnokok létrehozása. Ráadásul – a jelentésre hivatkozva – a kérelem jelentős torzulásokat mutatott ki a csőd-, társasági- és ingatlanjog nem megfelelő alkalmazása, valamint a pénzügyi rendszeren keresztüli tőkéhez jutás miatt. A kérelem szerint ezek a politikák valószínűleg torzító hatást gyakorolnak a melaminágazatra. |
| --- | --- |

(65)

Konkrétabban: a kérelem a jelentésre hivatkozva utalt arra, hogy a számos kínai ipari ágazatban tapasztalható strukturális torzulások hozzájárultak a földgáz különösen alacsony költségéhez és az állami beavatkozáshoz a karbamid – a melamin egyik fő összetevője – piacán. A földgáz alacsony ára lehetővé tette a melamingyártók számára, hogy mesterségesen alacsony költséggel állítsák elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A kérelem továbbá felvázolja a karbamidpiacba történő állami beavatkozás különféle típusait, például a karbamidra vonatkozó szigorú behozatali kvóták meglétét, a magas kiviteli vámokat a csúcsszezonban, a karbamid belföldi értékesítésének héamentességét és a karbamidkészletek kínai kormány általi stratégiai felhalmozását az állami műtrágyarendszeren keresztül. Ezen túlmenően a kérelem rámutatott az Egyesült Államok különböző ténymegállapításaira a kínai kormány belföldi melaminágazatot előnyben részesítő beavatkozásaira vonatkozóan, mint például a kedvezményes hitelnyújtás, a jövedelemadó-programok, a vámmentességet biztosító adóprogramok, a héa-visszatérítések, az adminisztratív terhek alóli mentességek, a kormányzati rendelkezések és számos támogatás, valamint az Egyesült Államok hatóságai által azonosított melaminpiaci exporttámogatási programok. Ezenkívül a kérelem rámutatott arra, hogy a kínai kormány politikái – például a tizennegyedik nemzeti szintű ötéves tervben szereplő politikák – megerősítik az állam folyamatos részvételét a petrolkémiai és vegyipari ágazatban, amelyeket „a nemzetgazdaság pillérét jelentő ágazatnak” minősítenek, valamint a korábbi ötéves tervek, mint például „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások”, amelyek a szocialista piacgazdaságra olyan átfogó elvként és célkitűzésként hivatkoznak, amelynek célja kínai nemzeti bajnokok létrehozása. Ráadásul – a jelentésre hivatkozva – a kérelem jelentős torzulásokat mutatott ki a csőd-, társasági- és ingatlanjog nem megfelelő alkalmazása, valamint a pénzügyi rendszeren keresztüli tőkéhez jutás miatt. A kérelem szerint ezek a politikák valószínűleg torzító hatást gyakorolnak a melaminágazatra.

a nemzetgazdaság pillérét jelentő ágazatnak

| (66) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.2.2.1.2.   A Kínában érvényes belföldi árakat és költségeket érintő jelentős torzulások

| (67) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített gondolat meghatározza Kína gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (11). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (12). |
| --- | --- |

(67)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített gondolat meghatározza Kína gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (11). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (12).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

11

12

| (68) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (13). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(68)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (13). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

13

| (69) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (14). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(69)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (14). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

14

| (70) | Először, az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az adott ágazatok/szektorok támogatását szolgáló eszközöket, valamint a célkitűzések megvalósításának határidejét is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat is rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.2.2.1.5. szakaszt) (15). |
| --- | --- |

(70)

Először, az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az adott ágazatok/szektorok támogatását szolgáló eszközöket, valamint a célkitűzések megvalósításának határidejét is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat is rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.2.2.1.5. szakaszt) (15).

15

| (71) | Másodszor, a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi és fejlesztési bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.2.1.8. szakaszt) (16). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (17). |
| --- | --- |

(71)

Másodszor, a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi és fejlesztési bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.2.1.8. szakaszt) (16). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (17).

16

17

| (72) | Harmadszor, a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (18). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (19). |
| --- | --- |

(72)

Harmadszor, a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (18). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (19).

18

19

| (73) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (20). |
| --- | --- |

(73)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (20).

20

3.2.2.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (74) | Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(74)

Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (75) | A legjelentősebb kínai melamingyártók, nevezetesen a Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd (21), a Henan Haohua Junhua Co., Ltd (22), a Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd (23) és a Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd (24) elemzése azt mutatja, hogy jelentős az állami beavatkozás. Jóllehet a Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd egy állami tulajdonú vállalat, amely a Henan Energy and Chemical Industry Group (a SASAC ellenőrzése alá tartozó állami tulajdonú vállalat (25)) 100 %-os tulajdonában áll, a kínai kormány 35 %-os tulajdoni részesedést tart fenn a Henan Haohua Junhua Co., Ltd (26) vállalatban, amely a Sinochem Holding (a SASAC ellenőrzése alá tartozó állami tulajdonú vállalat) tulajdonában áll annak Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27) nevű leányvállalatán keresztül. A hivatalos tulajdonláson túl az állami hatóságok informális csatornákon keresztül is ellenőrizhetik és felügyelhetik a vállalatokat, amint azt a magántulajdonban lévő melamingyártó Sichuan Golden-Elephant Sincerity Co., Ltd (28) esete is szemlélteti, amely nyilvánosan elérhető források szerint a Meishan Városi Piacfelügyeleti Hatóság és a Kínai Központi Bank (People’s Bank of China) meishani központi fiókja által nyújtott kedvezményes kölcsön révén pénzügyi támogatásban részesült (29)„a minőségfejlesztés előmozdítása, valamint a gazdaság és a piaci szereplők stabilizálása érdekében” (30). Az együttműködő exportáló gyártó, a Xinjiang XLX (31) szintén hangsúlyozza az internetes oldalán, hogy „az autonóm régióbeli, állami és megyei pártbizottság, valamint a kormány politikai irányítása és erős támogatása mellett a Xinlianxin vállalat ugrásszerű fejlődést ért el, és tanúja volt körzetünk legfontosabb fejlesztési eredményeinek is [...] a Párt Központi Bizottságának erős vezetése alatt, amelynek központi eleme Hszi Csin-ping elvtárs, és az autonóm régióbeli, körzeti, és megyei bizottság, valamint a kormány teljes támogatásával” (32). Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (33), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással. |
| --- | --- |

(75)

A legjelentősebb kínai melamingyártók, nevezetesen a Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd (21), a Henan Haohua Junhua Co., Ltd (22), a Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd (23) és a Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd (24) elemzése azt mutatja, hogy jelentős az állami beavatkozás. Jóllehet a Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd egy állami tulajdonú vállalat, amely a Henan Energy and Chemical Industry Group (a SASAC ellenőrzése alá tartozó állami tulajdonú vállalat (25)) 100 %-os tulajdonában áll, a kínai kormány 35 %-os tulajdoni részesedést tart fenn a Henan Haohua Junhua Co., Ltd (26) vállalatban, amely a Sinochem Holding (a SASAC ellenőrzése alá tartozó állami tulajdonú vállalat) tulajdonában áll annak Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27) nevű leányvállalatán keresztül. A hivatalos tulajdonláson túl az állami hatóságok informális csatornákon keresztül is ellenőrizhetik és felügyelhetik a vállalatokat, amint azt a magántulajdonban lévő melamingyártó Sichuan Golden-Elephant Sincerity Co., Ltd (28) esete is szemlélteti, amely nyilvánosan elérhető források szerint a Meishan Városi Piacfelügyeleti Hatóság és a Kínai Központi Bank (People’s Bank of China) meishani központi fiókja által nyújtott kedvezményes kölcsön révén pénzügyi támogatásban részesült (29)„a minőségfejlesztés előmozdítása, valamint a gazdaság és a piaci szereplők stabilizálása érdekében” (30). Az együttműködő exportáló gyártó, a Xinjiang XLX (31) szintén hangsúlyozza az internetes oldalán, hogy „az autonóm régióbeli, állami és megyei pártbizottság, valamint a kormány politikai irányítása és erős támogatása mellett a Xinlianxin vállalat ugrásszerű fejlődést ért el, és tanúja volt körzetünk legfontosabb fejlesztési eredményeinek is [...] a Párt Központi Bizottságának erős vezetése alatt, amelynek központi eleme Hszi Csin-ping elvtárs, és az autonóm régióbeli, körzeti, és megyei bizottság, valamint a kormány teljes támogatásával” (32). Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (33), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással.

21

22

23

24

25

26

27

28

29

a minőségfejlesztés előmozdítása, valamint a gazdaság és a piaci szereplők stabilizálása érdekében

30

31

az autonóm régióbeli, állami és megyei pártbizottság, valamint a kormány politikai irányítása és erős támogatása mellett a Xinlianxin vállalat ugrásszerű fejlődést ért el, és tanúja volt körzetünk legfontosabb fejlesztési eredményeinek is

a Párt Központi Bizottságának erős vezetése alatt, amelynek központi eleme Hszi Csin-ping elvtárs, és az autonóm régióbeli, körzeti, és megyei bizottság, valamint a kormány teljes támogatásával

32

33

| (76) | Ez a jelenség a Kínai Petrolkémiai és Vegyipari Szövetség (China Petrochemical and Chemical Industry Federation, a továbbiakban: CPCIF), az ágazatban működő szövetség szintjén is nyilvánvaló. A CPCIF alapszabályának 3. cikke kimondja, hogy a szervezet „elfogadja a nyilvántartásba vételért és irányításért felelős szervezetek, a pártépítésért felelős szervezetek, valamint az ipar igazgatásáért felelős illetékes szakhatóságok szakmai útmutatásait, felügyeletét és irányítását” (34). |
| --- | --- |

(76)

Ez a jelenség a Kínai Petrolkémiai és Vegyipari Szövetség (China Petrochemical and Chemical Industry Federation, a továbbiakban: CPCIF), az ágazatban működő szövetség szintjén is nyilvánvaló. A CPCIF alapszabályának 3. cikke kimondja, hogy a szervezet „elfogadja a nyilvántartásba vételért és irányításért felelős szervezetek, a pártépítésért felelős szervezetek, valamint az ipar igazgatásáért felelős illetékes szakhatóságok szakmai útmutatásait, felügyeletét és irányítását” (34).

elfogadja a nyilvántartásba vételért és irányításért felelős szervezetek, a pártépítésért felelős szervezetek, valamint az ipar igazgatásáért felelős illetékes szakhatóságok szakmai útmutatásait, felügyeletét és irányítását

34

| (77) | Következésképpen a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában még a magántulajdonú gyártók sem működhetnek piaci feltételek mellett. Olyannyira nem, hogy a 3.2.2.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(77)

Következésképpen a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában még a magántulajdonú gyártók sem működhetnek piaci feltételek mellett. Olyannyira nem, hogy a 3.2.2.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.2.2.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (78) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (35), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (36)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (37), többek között azzal, hogy nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (38). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (39). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(78)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (35), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (36)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (37), többek között azzal, hogy nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (38). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (39). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

35

36

37

38

39

| (79) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (40), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; a III.6. szakasz pedig a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (41). |
| --- | --- |

(79)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (40), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; a III.6. szakasz pedig a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (41).

A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához

40

[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen

[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak

41

| (80) | A vizsgálat megerősítette, hogy a melaminágazatban gyakoriak a vezetői pozíciók és a KKP-tagság/pártfunkciók közötti átfedések. Ugyanis a Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd, a Henan Haohua Junhua Co., Ltd, a Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd, illetve a Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd igazgatótanácsának elnöke egyben pártbizottsági titkár is a saját vállalatában. |
| --- | --- |

(80)

A vizsgálat megerősítette, hogy a melaminágazatban gyakoriak a vezetői pozíciók és a KKP-tagság/pártfunkciók közötti átfedések. Ugyanis a Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd, a Henan Haohua Junhua Co., Ltd, a Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd, illetve a Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd igazgatótanácsának elnöke egyben pártbizottsági titkár is a saját vállalatában.

| (81) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.2.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (42). A melaminágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(81)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.2.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (42). A melaminágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

42

3.2.2.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (82) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi, a megyei és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és gyakorlatilag minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (43). |
| --- | --- |

(82)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi, a megyei és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és gyakorlatilag minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (43).

43

| (83) | A kínai hatóságok több olyan szakpolitikát is elfogadtak, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatának működésére nézve irányadóak. |
| --- | --- |

(83)

A kínai hatóságok több olyan szakpolitikát is elfogadtak, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatának működésére nézve irányadóak.

| (84) | Először is a nyersanyagokról szóló tizennegyedik ötéves terv (44) kifejti, hogy „jelentősen fokozódik a vegyipari parkok intenzív fejlesztése, ami petrolkémiai ipari bázisok csoportjának létrejöttét eredményezi” (45). A terv továbbá sürgeti az ipari szereplőket, hogy „szigorúan ellenőrizzék a karbamid új gyártási kapacitását” (a karbamid a melamin egyik fő alkotóeleme), valamint „szigorítsák az elavult termelési kapacitások megszüntetésére vonatkozó szabványokat, és alkalmazzanak átfogó szabványokat az elavult termelési kapacitásoknak a jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban történő kivonásának elősegítése érdekében” (46). Ezenfelül „minden településnek meg kell erősítenie az e tervnek való megfelelést, és be kell építenie a terv főbb tartalmi elemeit és legfontosabb projektjeit kulcsfontosságú helyi feladatai közé. A petrolkémiai és vegyiparnak [...] konkrét végrehajtási véleményeket kell megfogalmaznia a jelen terv céljaira és feladataira összpontosítva, figyelembe véve a fent említett ágazatokban uralkodó tényleges viszonyokat” (47). Ezenfelül az ipar környezettudatos fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (48) kifejti, hogy „az új kapacitásokat szigorú ellenőrzés alá kell vonni az olyan gazdasági ágazatokban, mint a karbamidágazat” (49). Ez összhangban van az iparági strukturális kiigazításokról szóló 2019. évi útmutató katalógussal (50), amely a karbamidgyártó létesítményeket a „felszámolandó”, ily módon ellenőrzés alatt tartandó létesítmények közé sorolja (51). Tartományi szinten Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (52) körvonalazza a helyi hatóságok azon szándékát, hogy „továbbra is ellenőrizzék az új termelési kapacitást az olyan gazdasági ágazatokban, mint például az olajfinomítás, valamint a karbamid-, ammónium-foszfát-, marólúg-, polivinil-klorid-, nyersszóda-, kalcium-karbid- és sárgafoszfor-ágazat” (53). Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (54) a következőket irányozza elő: „a termékek hozzáadott értékének és kifinomultságának javítása, egy szénalapú vegyipari rendszer kialakulásának felgyorsítása, amelynek három fő kategóriája van: szénalapú oxigéntartalmú vegyszerek, szénalapú köztes vegyi anyagok és szénalapú új vegyi anyagok”, valamint „a szénalapú finomvegyszerek ipari láncának fejlesztésére való összpontosítás” (55). |
| --- | --- |

(84)

Először is a nyersanyagokról szóló tizennegyedik ötéves terv (44) kifejti, hogy „jelentősen fokozódik a vegyipari parkok intenzív fejlesztése, ami petrolkémiai ipari bázisok csoportjának létrejöttét eredményezi” (45). A terv továbbá sürgeti az ipari szereplőket, hogy „szigorúan ellenőrizzék a karbamid új gyártási kapacitását” (a karbamid a melamin egyik fő alkotóeleme), valamint „szigorítsák az elavult termelési kapacitások megszüntetésére vonatkozó szabványokat, és alkalmazzanak átfogó szabványokat az elavult termelési kapacitásoknak a jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban történő kivonásának elősegítése érdekében” (46). Ezenfelül „minden településnek meg kell erősítenie az e tervnek való megfelelést, és be kell építenie a terv főbb tartalmi elemeit és legfontosabb projektjeit kulcsfontosságú helyi feladatai közé. A petrolkémiai és vegyiparnak [...] konkrét végrehajtási véleményeket kell megfogalmaznia a jelen terv céljaira és feladataira összpontosítva, figyelembe véve a fent említett ágazatokban uralkodó tényleges viszonyokat” (47). Ezenfelül az ipar környezettudatos fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv (48) kifejti, hogy „az új kapacitásokat szigorú ellenőrzés alá kell vonni az olyan gazdasági ágazatokban, mint a karbamidágazat” (49). Ez összhangban van az iparági strukturális kiigazításokról szóló 2019. évi útmutató katalógussal (50), amely a karbamidgyártó létesítményeket a „felszámolandó”, ily módon ellenőrzés alatt tartandó létesítmények közé sorolja (51). Tartományi szinten Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (52) körvonalazza a helyi hatóságok azon szándékát, hogy „továbbra is ellenőrizzék az új termelési kapacitást az olyan gazdasági ágazatokban, mint például az olajfinomítás, valamint a karbamid-, ammónium-foszfát-, marólúg-, polivinil-klorid-, nyersszóda-, kalcium-karbid- és sárgafoszfor-ágazat” (53). Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (54) a következőket irányozza elő: „a termékek hozzáadott értékének és kifinomultságának javítása, egy szénalapú vegyipari rendszer kialakulásának felgyorsítása, amelynek három fő kategóriája van: szénalapú oxigéntartalmú vegyszerek, szénalapú köztes vegyi anyagok és szénalapú új vegyi anyagok”, valamint „a szénalapú finomvegyszerek ipari láncának fejlesztésére való összpontosítás” (55).

44

jelentősen fokozódik a vegyipari parkok intenzív fejlesztése, ami petrolkémiai ipari bázisok csoportjának létrejöttét eredményezi

45

szigorúan ellenőrizzék a karbamid új gyártási kapacitását

szigorítsák az elavult termelési kapacitások megszüntetésére vonatkozó szabványokat, és alkalmazzanak átfogó szabványokat az elavult termelési kapacitásoknak a jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban történő kivonásának elősegítése érdekében

46

minden településnek meg kell erősítenie az e tervnek való megfelelést, és be kell építenie a terv főbb tartalmi elemeit és legfontosabb projektjeit kulcsfontosságú helyi feladatai közé. A petrolkémiai és vegyiparnak

konkrét végrehajtási véleményeket kell megfogalmaznia a jelen terv céljaira és feladataira összpontosítva, figyelembe véve a fent említett ágazatokban uralkodó tényleges viszonyokat

47

48

az új kapacitásokat szigorú ellenőrzés alá kell vonni az olyan gazdasági ágazatokban, mint a karbamidágazat

49

50

felszámolandó

51

52

továbbra is ellenőrizzék az új termelési kapacitást az olyan gazdasági ágazatokban, mint például az olajfinomítás, valamint a karbamid-, ammónium-foszfát-, marólúg-, polivinil-klorid-, nyersszóda-, kalcium-karbid- és sárgafoszfor-ágazat

53

54

a termékek hozzáadott értékének és kifinomultságának javítása, egy szénalapú vegyipari rendszer kialakulásának felgyorsítása, amelynek három fő kategóriája van: szénalapú oxigéntartalmú vegyszerek, szénalapú köztes vegyi anyagok és szénalapú új vegyi anyagok

a szénalapú finomvegyszerek ipari láncának fejlesztésére való összpontosítás

55

| (85) | Ezenfelül „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” (56) számszerűsíti az ágazat tervezett fejlesztésének további paramétereit: „2025-re a petrolkémiai és vegyipar alapvetően a csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztési sémát alakít ki, amelyet erős hazai innovációs képesség, észszerű szerkezeti felépítés, valamint környezettudatos, biztonságos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlesztés jellemeznek. Ezenkívül nagymértékben javítja a csúcsminőségű termékek biztosításához szükséges képességeket, jelentősen javítja az alapvető versenyképességet, és határozott lépéseket tesz a magas szintű önellátás és önfejlesztés irányába” (57), továbbá számos célt tűz ki a vegyipar számára: „[a]z ömlesztett vegyi anyagok előállítása esetében a termelési koncentráció tovább emelkedik, a kapacitáskihasználtság pedig meghaladja a 80 %-ot [...] mintegy 70 versenyelőnnyel rendelkező vegyipari park létesül” (58). Hangsúlyozza a következők szükségességét is: „erősíteni a fiskális, pénzügyi, regionális, befektetési, import- és export-, energia-, környezetvédelmi, ár- és egyéb politikák iparpolitikákkal való összehangolását”, valamint „[l]ehetővé tenni a nemzeti ipar és a pénzügyi ágazat közös együttműködési platformjának teljeskörű szerepvállalását, valamint előmozdítani a bankok és a vállalkozások kapcsolatait, továbbá az ipar és a pénzügyi ágazat együttműködését” (59). |
| --- | --- |

(85)

Ezenfelül „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” (56) számszerűsíti az ágazat tervezett fejlesztésének további paramétereit: „2025-re a petrolkémiai és vegyipar alapvetően a csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztési sémát alakít ki, amelyet erős hazai innovációs képesség, észszerű szerkezeti felépítés, valamint környezettudatos, biztonságos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlesztés jellemeznek. Ezenkívül nagymértékben javítja a csúcsminőségű termékek biztosításához szükséges képességeket, jelentősen javítja az alapvető versenyképességet, és határozott lépéseket tesz a magas szintű önellátás és önfejlesztés irányába” (57), továbbá számos célt tűz ki a vegyipar számára: „[a]z ömlesztett vegyi anyagok előállítása esetében a termelési koncentráció tovább emelkedik, a kapacitáskihasználtság pedig meghaladja a 80 %-ot [...] mintegy 70 versenyelőnnyel rendelkező vegyipari park létesül” (58). Hangsúlyozza a következők szükségességét is: „erősíteni a fiskális, pénzügyi, regionális, befektetési, import- és export-, energia-, környezetvédelmi, ár- és egyéb politikák iparpolitikákkal való összehangolását”, valamint „[l]ehetővé tenni a nemzeti ipar és a pénzügyi ágazat közös együttműködési platformjának teljeskörű szerepvállalását, valamint előmozdítani a bankok és a vállalkozások kapcsolatait, továbbá az ipar és a pénzügyi ágazat együttműködését” (59).

56

2025-re a petrolkémiai és vegyipar alapvetően a csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztési sémát alakít ki, amelyet erős hazai innovációs képesség, észszerű szerkezeti felépítés, valamint környezettudatos, biztonságos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlesztés jellemeznek. Ezenkívül nagymértékben javítja a csúcsminőségű termékek biztosításához szükséges képességeket, jelentősen javítja az alapvető versenyképességet, és határozott lépéseket tesz a magas szintű önellátás és önfejlesztés irányába

57

z ömlesztett vegyi anyagok előállítása esetében a termelési koncentráció tovább emelkedik, a kapacitáskihasználtság pedig meghaladja a 80 %-ot

mintegy 70 versenyelőnnyel rendelkező vegyipari park létesül

58

erősíteni a fiskális, pénzügyi, regionális, befektetési, import- és export-, energia-, környezetvédelmi, ár- és egyéb politikák iparpolitikákkal való összehangolását

ehetővé tenni a nemzeti ipar és a pénzügyi ágazat közös együttműködési platformjának teljeskörű szerepvállalását, valamint előmozdítani a bankok és a vállalkozások kapcsolatait, továbbá az ipar és a pénzügyi ágazat együttműködését

59

| (86) | A kínai Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által kiadott, a közép- és hosszú távú szénszerződések aláírásával és teljesítésével kapcsolatosan 2021-ben végzett jó munkáról szóló közlemény (60) ezen túlmenően előírja, hogy az érintett piaci szereplők: „erősítsék az ipari önszabályozás kiépítését. Valamennyi érintett ágazati szövetségnek iránymutatással kell szolgálnia a vállalkozások számára az önfegyelem megerősítéséhez, a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek végrehajtásához, valamint nem köthetnek tisztességtelen szerződéseket kihasználva a piaci kereslet és kínálat helyzetét, valamint az iparág erőfölényükből származó előnyöket. A nagyvállalatoknak példamutató szerepet kell játszaniuk, és tudatosan kell szabályozniuk a szerződések aláírásával kapcsolatos döntéseiket” (61). Az itt felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány tehát az ágazat fejlesztését és működését és az upstream inputokat gyakorlatilag valamennyi vonatkozásukra kiterjedően irányítja és ellenőrzi. |
| --- | --- |

(86)

A kínai Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által kiadott, a közép- és hosszú távú szénszerződések aláírásával és teljesítésével kapcsolatosan 2021-ben végzett jó munkáról szóló közlemény (60) ezen túlmenően előírja, hogy az érintett piaci szereplők: „erősítsék az ipari önszabályozás kiépítését. Valamennyi érintett ágazati szövetségnek iránymutatással kell szolgálnia a vállalkozások számára az önfegyelem megerősítéséhez, a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek végrehajtásához, valamint nem köthetnek tisztességtelen szerződéseket kihasználva a piaci kereslet és kínálat helyzetét, valamint az iparág erőfölényükből származó előnyöket. A nagyvállalatoknak példamutató szerepet kell játszaniuk, és tudatosan kell szabályozniuk a szerződések aláírásával kapcsolatos döntéseiket” (61). Az itt felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány tehát az ágazat fejlesztését és működését és az upstream inputokat gyakorlatilag valamennyi vonatkozásukra kiterjedően irányítja és ellenőrzi.

60

erősítsék az ipari önszabályozás kiépítését. Valamennyi érintett ágazati szövetségnek iránymutatással kell szolgálnia a vállalkozások számára az önfegyelem megerősítéséhez, a közép- és hosszú távú szerződések követelményeinek végrehajtásához, valamint nem köthetnek tisztességtelen szerződéseket kihasználva a piaci kereslet és kínálat helyzetét, valamint az iparág erőfölényükből származó előnyöket. A nagyvállalatoknak példamutató szerepet kell játszaniuk, és tudatosan kell szabályozniuk a szerződések aláírásával kapcsolatos döntéseiket

61

| (87) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket a melaminágazathoz kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(87)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket a melaminágazathoz kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.2.2.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (88) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (62). |
| --- | --- |

(88)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (62).

62

| (89) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (63). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak); kiosztásuk továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (64). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (65). |
| --- | --- |

(89)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (63). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak); kiosztásuk továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (64). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (65).

63

64

65

| (90) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a melaminágazatra is. A jelenlegi vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(90)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a melaminágazatra is. A jelenlegi vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat.

| (91) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák, vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(91)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák, vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.2.2.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (92) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) számos alapvető egyezményét, így különösen azokat, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyalásra vonatkoznak (66). A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (67). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (68). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(92)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) számos alapvető egyezményét, így különösen azokat, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyalásra vonatkoznak (66). A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (67). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (68). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

66

67

68

| (93) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a melaminágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a melaminágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.2.2.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.

| (94) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(94)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (95) | Először, a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (69), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (70), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk (71). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (72). |
| --- | --- |

(95)

Először, a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (69), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (70), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk (71). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (72).

69

70

71

72

| (96) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(96)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (97) | Például a kínai kormány tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (73). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (74). |
| --- | --- |

(97)

Például a kínai kormány tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (73). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (74).

73

hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat

74

| (98) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (75). |
| --- | --- |

(98)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (75).

75

| (99) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (76). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(99)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (76). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

76

| (100) | Másodszor, az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(100)

Másodszor, az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (101) | Harmadszor, bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (77). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (78). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(101)

Harmadszor, bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (77). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (78). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

77

a hitelpiaci kamatláb letörését

78

| (102) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene; a kínai kormány többször is úgy döntött, hogy vagy elkerüli a nemteljesítéseket (ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett) vagy átruházza az adósságot (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(102)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene; a kínai kormány többször is úgy döntött, hogy vagy elkerüli a nemteljesítéseket (ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett) vagy átruházza az adósságot (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (103) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(103)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (104) | E vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(104)

E vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.2.2.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (105) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.2.1.2–3.2.2.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.2.1.6–3.2.2.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.2.1.2–3.2.2.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.2.1.6–3.2.2.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is.

| (106) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához bizonyos inputokra van szükség. Amikor a melamingyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként mutatnak ki) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához bizonyos inputokra van szükség. Amikor a melamingyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként mutatnak ki) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (107) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(107)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (108) | A Bizottsághoz a CCCMC-től érkeztek észrevételek, amely három kínai melamingyártót, nevezetesen a Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd, a Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd és a Henan Junhua Development Ltd (79) vállalatot képviseli. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottsághoz a CCCMC-től érkeztek észrevételek, amely három kínai melamingyártót, nevezetesen a Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd, a Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd és a Henan Junhua Development Ltd (79) vállalatot képviseli.

79

| (109) | Először, a CCCME előadta, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) 2.2. cikke nem ismeri a jelentős torzulás fogalmát. Ezen túlmenően, még ha a jelentős torzulások fogalma a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkének hatálya alá is tartozna – ami a CCCMC meglátása szerint nem igaz jelen esetben –, a számtanilag képzett rendes érték EU általi kiszámításának szintén meg kell felelnie a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkének, valamint az említett cikk Fellebbezési Testület általi értelmezésének, amelyet az EU – Biodízel (Argentína) (DS473) ügyben ismertetett. Ennek megfelelően a rendes érték számtanilag képzése a CCCMC szerint csak olyan helyzetben lenne megengedett, ha a hasonló terméket a „szokásos kereskedelmi forgalom keretében” nem értékesítik, vagy „különleges piaci helyzet” áll fenn. Az exportáló országban tapasztalható állítólagos jelentős torzulásoknak ezért e kategóriák valamelyikébe kell tartozniuk ahhoz, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében lefolytathassa a hatályvesztési felülvizsgálatot. A CCCMC véleménye szerint nem ez a helyzet, mivel az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszer a rendes érték számtani képzését jelentős torzulások megállapítása esetén teszi lehetővé, nem pedig a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében fogalmakkal összhangban. Ezenkívül a CCCMC előadta, hogy a dömpingellenes megállapodás egyetlen cikke sem teszi lehetővé a rendes érték meghatározása céljából olyan harmadik országból származó adatok felhasználását, amelyek nem tükrözik megfelelően a származási ország árait vagy költségszintjét. A dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket a származási országban működő vállalatok eladási árai vagy költségei alapján kell meghatározni, vagy legalábbis olyan árak vagy költségek alapján, amelyek képesek tükrözni a származási országban érvényes árakat vagy költségszintet. E tekintetben a CCCMC különösen a WTO vizsgálóbizottságának az EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország) (DS494) ügyben kiadott jelentésére mutatott rá mint példára olyan esetre, amikor sikeresen támadták meg jogi úton az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazását annak a WTO-joggal való összeegyeztethetőségére hivatkozva. A fentiekben ismertetett összes okra tekintettel a CCCME úgy vélte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, és ebben az ügyben nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(109)

Először, a CCCME előadta, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) 2.2. cikke nem ismeri a jelentős torzulás fogalmát. Ezen túlmenően, még ha a jelentős torzulások fogalma a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkének hatálya alá is tartozna – ami a CCCMC meglátása szerint nem igaz jelen esetben –, a számtanilag képzett rendes érték EU általi kiszámításának szintén meg kell felelnie a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkének, valamint az említett cikk Fellebbezési Testület általi értelmezésének, amelyet az EU – Biodízel (Argentína) (DS473) ügyben ismertetett. Ennek megfelelően a rendes érték számtanilag képzése a CCCMC szerint csak olyan helyzetben lenne megengedett, ha a hasonló terméket a „szokásos kereskedelmi forgalom keretében” nem értékesítik, vagy „különleges piaci helyzet” áll fenn. Az exportáló országban tapasztalható állítólagos jelentős torzulásoknak ezért e kategóriák valamelyikébe kell tartozniuk ahhoz, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében lefolytathassa a hatályvesztési felülvizsgálatot. A CCCMC véleménye szerint nem ez a helyzet, mivel az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszer a rendes érték számtani képzését jelentős torzulások megállapítása esetén teszi lehetővé, nem pedig a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében fogalmakkal összhangban. Ezenkívül a CCCMC előadta, hogy a dömpingellenes megállapodás egyetlen cikke sem teszi lehetővé a rendes érték meghatározása céljából olyan harmadik országból származó adatok felhasználását, amelyek nem tükrözik megfelelően a származási ország árait vagy költségszintjét. A dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket a származási országban működő vállalatok eladási árai vagy költségei alapján kell meghatározni, vagy legalábbis olyan árak vagy költségek alapján, amelyek képesek tükrözni a származási országban érvényes árakat vagy költségszintet. E tekintetben a CCCMC különösen a WTO vizsgálóbizottságának az EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország) (DS494) ügyben kiadott jelentésére mutatott rá mint példára olyan esetre, amikor sikeresen támadták meg jogi úton az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazását annak a WTO-joggal való összeegyeztethetőségére hivatkozva. A fentiekben ismertetett összes okra tekintettel a CCCME úgy vélte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, és ebben az ügyben nem alkalmazandó.

EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország)

| (110) | Ami a CCCMC azon érveit illeti, amelyek szerint a módszertan az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint nem összeegyeztethető a WTO-szabályokkal, a Bizottság úgy véli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel és a CCCMC által hivatkozott joggyakorlattal. Elöljáróban a Bizottság megjegyzi, hogy a jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése a termelési és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. Továbbá az EU – Biodízel ügyre vonatkozó WTO-jelentés nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintette, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezésének alkalmazását. Mindazonáltal a WTO-jog a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezés szerint a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. Továbbá az EU – Költségkiigazítási módszerek II. vitarendezési üggyel kapcsolatban a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán. Ezen túlmenően a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU és Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a Vitarendezési Testület a WTO-tagok általi határozattal nem hagyta jóvá. Következésképpen a CCCMC érveit nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(110)

Ami a CCCMC azon érveit illeti, amelyek szerint a módszertan az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint nem összeegyeztethető a WTO-szabályokkal, a Bizottság úgy véli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel és a CCCMC által hivatkozott joggyakorlattal. Elöljáróban a Bizottság megjegyzi, hogy a jelentős torzulások megléte miatt az exportáló országra jellemző költségek és árak nem megfelelőek a rendes érték kiszámításához. Ilyen körülmények esetére az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése a termelési és értékesítési költségeknek torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő számítását irányozza elő, ideértve az exportáló országhoz hasonló fejlettségű, megfelelő reprezentatív országban érvényesülő torzulástól mentes árakat is. Továbbá az EU – Biodízel ügyre vonatkozó WTO-jelentés nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását érintette, hanem az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének egy konkrét rendelkezésének alkalmazását. Mindazonáltal a WTO-jog a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel ügyben adott értelmezés szerint a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett lehetővé teszi a harmadik országok adatainak felhasználását. Továbbá az EU – Költségkiigazítási módszerek II. vitarendezési üggyel kapcsolatban a vizsgálóbizottsági jelentés kifejezetten úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései kívül esnek a jogvita hatályán. Ezen túlmenően a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EU és Oroszországi Föderáció egyaránt fellebbezett a vizsgálóbizottság megállapításai ellen, amelyek nem véglegesek, és ezért a WTO állandó ítélkezési gyakorlata szerint nem rendelkeznek jogi státusszal a WTO rendszerében, mivel azokat a Vitarendezési Testület a WTO-tagok általi határozattal nem hagyta jóvá. Következésképpen a CCCMC érveit nem lehetett elfogadni.

| (111) | Másodszor, a jelentős torzulások fennállását igazoló bizonyítékokkal kapcsolatban a CCCMC azt állította, hogy a kérelmezők nem szolgáltattak megfelelő bizonyítékot a kínai melaminipar „jelentős torzulásaival” kapcsolatos ténymegállapítások alátámasztására, és a Bizottságnak a vizsgálat keretében végzett saját elemzését lényegesen jobban alá kellene támasztani, nem utolsósorban az uniós gazdasági ágazat által a torzulásokra vonatkozóan tett állítások kiegészítése érdekében, amelyeket a CCCMC szerint általános jellegük miatt és a forrásokra való megfelelő hivatkozás hiányában nem lehetett ellenőrizni. Például a CCCMC arra a tényre hivatkozik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a tizennegyedik ötéves tervre való hivatkozása csupán azt állítja, hogy annak „célja kínai nemzeti bajnokok létrehozása”. Hasonlóképpen, a CCCMC kritizálja az uniós gazdasági ágazat „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” című dokumentumra hivatkozik. A CCCMC szerint az iránymutatások olyan irányadó dokumentumként szolgálnak, amely nem határoz meg kötelező erejű szabályokat, és emellett számos, az uniós gazdasági ágazat által nem említett célt is megfogalmaz, többek között: „a piac meghatározó szerepe teljeskörű érvényesülésének lehetővé tétele az erőforrások elosztásában” és „egy piacorientált, legalizált és nemzetközivé tett üzleti környezet megteremtése [...], a tényezők és erőforrások hatékony globális allokációjának előmozdítása, az ipari lánc upstream és downstream szakasza közötti koordináció megerősítése, valamint a kapcsolódó iparágak közötti összehangolt fejlesztés”. Ennek fényében a CCCMC párhuzamot vont az iránymutatások és a jelenlegi uniós iparpolitikai kezdeményezések között. |
| --- | --- |

(111)

Másodszor, a jelentős torzulások fennállását igazoló bizonyítékokkal kapcsolatban a CCCMC azt állította, hogy a kérelmezők nem szolgáltattak megfelelő bizonyítékot a kínai melaminipar „jelentős torzulásaival” kapcsolatos ténymegállapítások alátámasztására, és a Bizottságnak a vizsgálat keretében végzett saját elemzését lényegesen jobban alá kellene támasztani, nem utolsósorban az uniós gazdasági ágazat által a torzulásokra vonatkozóan tett állítások kiegészítése érdekében, amelyeket a CCCMC szerint általános jellegük miatt és a forrásokra való megfelelő hivatkozás hiányában nem lehetett ellenőrizni. Például a CCCMC arra a tényre hivatkozik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a tizennegyedik ötéves tervre való hivatkozása csupán azt állítja, hogy annak „célja kínai nemzeti bajnokok létrehozása”. Hasonlóképpen, a CCCMC kritizálja az uniós gazdasági ágazat „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” című dokumentumra hivatkozik. A CCCMC szerint az iránymutatások olyan irányadó dokumentumként szolgálnak, amely nem határoz meg kötelező erejű szabályokat, és emellett számos, az uniós gazdasági ágazat által nem említett célt is megfogalmaz, többek között: „a piac meghatározó szerepe teljeskörű érvényesülésének lehetővé tétele az erőforrások elosztásában” és „egy piacorientált, legalizált és nemzetközivé tett üzleti környezet megteremtése [...], a tényezők és erőforrások hatékony globális allokációjának előmozdítása, az ipari lánc upstream és downstream szakasza közötti koordináció megerősítése, valamint a kapcsolódó iparágak közötti összehangolt fejlesztés”. Ennek fényében a CCCMC párhuzamot vont az iránymutatások és a jelenlegi uniós iparpolitikai kezdeményezések között.

célja kínai nemzeti bajnokok létrehozása

a piac meghatározó szerepe teljeskörű érvényesülésének lehetővé tétele az erőforrások elosztásában

egy piacorientált, legalizált és nemzetközivé tett üzleti környezet megteremtése

, a tényezők és erőforrások hatékony globális allokációjának előmozdítása, az ipari lánc upstream és downstream szakasza közötti koordináció megerősítése, valamint a kapcsolódó iparágak közötti összehangolt fejlesztés

| (112) | Ezzel kapcsolatban a CCCMC azt is hangsúlyozta, hogy a jelentés már nem naprakész, különös tekintettel a megjelenése óta mind az EU-ban, mind Kínában bekövetkezett jelentős gazdasági fejleményekre. A CCCMC rámutatott arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság köteles rendszeresen frissíteni a jelentést, és előadta, hogy a jelentésre való ismételt, gépies hivatkozások – akár az uniós ipar részéről, akár a Bizottság ténymegállapításaiban – nem megfelelőek. A CCCME e tekintetben hivatkozott a WTO fellebbviteli testületének az Egyesült Államok – Kiegyenlítő intézkedések (DS437) ügyben hozott ítéletére, amely kimondja, hogy az árak torzult voltára vonatkozó állítást eseti alapon kell bizonyítani, valamint a vizsgálatot végző hatóság jelentésében meg kell állapítani és megfelelően ki kell fejteni. |
| --- | --- |

(112)

Ezzel kapcsolatban a CCCMC azt is hangsúlyozta, hogy a jelentés már nem naprakész, különös tekintettel a megjelenése óta mind az EU-ban, mind Kínában bekövetkezett jelentős gazdasági fejleményekre. A CCCMC rámutatott arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság köteles rendszeresen frissíteni a jelentést, és előadta, hogy a jelentésre való ismételt, gépies hivatkozások – akár az uniós ipar részéről, akár a Bizottság ténymegállapításaiban – nem megfelelőek. A CCCME e tekintetben hivatkozott a WTO fellebbviteli testületének az Egyesült Államok – Kiegyenlítő intézkedések (DS437) ügyben hozott ítéletére, amely kimondja, hogy az árak torzult voltára vonatkozó állítást eseti alapon kell bizonyítani, valamint a vizsgálatot végző hatóság jelentésében meg kell állapítani és megfelelően ki kell fejteni.

| (113) | Ami a CCCMC-nek a bizonyítékok elégséges voltának elemzésére vonatkozó érveit illeti, a Bizottság nem értett egyet. Először is, ami az uniós gazdasági ágazat beadványában (vagy beadványaiban) szereplő bizonyítékok állítólagos elégtelen voltát illeti, a jelenlegi vizsgálat során a Bizottság valóban további információkat gyűjtött a rendelkezésre álló források (többek között a kérelem és a jelentés) kiegészítésére, annak érdekében, hogy ellenőrizze az eljárás megindításakor megfogalmazott állításokat, és végső soron meghatározza, hogy a melaminágazatban fennállnak-e az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulások. A Bizottság vizsgálatának eredményeit a (67)–(104) preambulumbekezdés ismerteti, és az érdekelt feleknek lehetőségük van további észrevételeket tenni ezekkel kapcsolatban. Mindenesetre az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyítékok elegendő voltát illetően a Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.1. pontja a kínai melaminpiac több tényezőjére hivatkozott annak alátámasztására, hogy a piac működését befolyásolják a torzulások. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az érdekelt felek végső tájékoztatásakor kerül sor, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság bőven elegendőnek ítélte a kérelemben benyújtott bizonyítékot a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(113)

Ami a CCCMC-nek a bizonyítékok elégséges voltának elemzésére vonatkozó érveit illeti, a Bizottság nem értett egyet. Először is, ami az uniós gazdasági ágazat beadványában (vagy beadványaiban) szereplő bizonyítékok állítólagos elégtelen voltát illeti, a jelenlegi vizsgálat során a Bizottság valóban további információkat gyűjtött a rendelkezésre álló források (többek között a kérelem és a jelentés) kiegészítésére, annak érdekében, hogy ellenőrizze az eljárás megindításakor megfogalmazott állításokat, és végső soron meghatározza, hogy a melaminágazatban fennállnak-e az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulások. A Bizottság vizsgálatának eredményeit a (67)–(104) preambulumbekezdés ismerteti, és az érdekelt feleknek lehetőségük van további észrevételeket tenni ezekkel kapcsolatban. Mindenesetre az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyítékok elegendő voltát illetően a Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.1. pontja a kínai melaminpiac több tényezőjére hivatkozott annak alátámasztására, hogy a piac működését befolyásolják a torzulások. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az érdekelt felek végső tájékoztatásakor kerül sor, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság bőven elegendőnek ítélte a kérelemben benyújtott bizonyítékot a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását.

| (114) | Másodszor, ami a kínai szakpolitikai dokumentumokkal kapcsolatos érvelést illeti, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a kínai gazdaságot az ötéves tervek bonyolult szövevénye hatja át, amelyek minden szinten a hatóságok döntéseinek mozgatórugói. A CCCMC érvelésével ellentétben a Bizottság az ötéves terveket kötelező érvényű dokumentumoknak tekinti, mivel a tizennegyedik nemzeti szintű ötéves terv például egy egész szakaszt szentel a „tervek végrehajtására szolgáló mechanizmus javításának”, amely kimondja, hogy: „Ami a jelen tervben meghatározott kötelező erejű mutatókat, jelentősebb műszaki projekteket, közszolgáltatási, környezetvédelmi, biztonsági és egyéb feladatokat illeti, tisztázni kell a felek felelősségét és elő kell irányozni a követelményeket, a közforrások elosztása, a társadalmi erőforrások irányítása és ellenőrzése, valamint az ütemtervnek megfelelő teljesítés biztosítása érdekében. Az iparfejlesztés és strukturális kiigazítás kapcsán a jelen tervben megfogalmazott várható mutatókat és feladatokat illeti, ezek megvalósításához elsősorban a piaci szereplők szerepére kell támaszkodni. A kormányzatoknak minden szinten kedvező politikai, intézményi és jogi környezetet kell teremteniük”
   (80)
  . Ezenkívül „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” című dokumentum szintén a konkrét állami beavatkozás mellett szól, ahogyan azt a kérelemben felhozott érv is állítja; és a szóban forgó dokumentum kifejti, hogy a kínai vállalatok kötelessége „a hagyományos iparágak átalakulásának és korszerűsítésének felgyorsítása, és az új vegyi anyagok és finomvegyszerek intenzív fejlesztése. Az ipar digitális átalakulásának felgyorsítása, az eredendő biztonságosság szintjének és a tiszta termelésnek a javítása, a petrolkémiai iparág minőségének és hatékonyságának fokozása, az iparágban a teljesítmény-átalakítás felgyorsítása, valamint Kína nagy petrolkémiai országból erős petrolkémiai országgá válásának elősegítése” (81). |
| --- | --- |

(114)

Másodszor, ami a kínai szakpolitikai dokumentumokkal kapcsolatos érvelést illeti, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a kínai gazdaságot az ötéves tervek bonyolult szövevénye hatja át, amelyek minden szinten a hatóságok döntéseinek mozgatórugói. A CCCMC érvelésével ellentétben a Bizottság az ötéves terveket kötelező érvényű dokumentumoknak tekinti, mivel a tizennegyedik nemzeti szintű ötéves terv például egy egész szakaszt szentel a „tervek végrehajtására szolgáló mechanizmus javításának”, amely kimondja, hogy: „Ami a jelen tervben meghatározott kötelező erejű mutatókat, jelentősebb műszaki projekteket, közszolgáltatási, környezetvédelmi, biztonsági és egyéb feladatokat illeti, tisztázni kell a felek felelősségét és elő kell irányozni a követelményeket, a közforrások elosztása, a társadalmi erőforrások irányítása és ellenőrzése, valamint az ütemtervnek megfelelő teljesítés biztosítása érdekében. Az iparfejlesztés és strukturális kiigazítás kapcsán a jelen tervben megfogalmazott várható mutatókat és feladatokat illeti, ezek megvalósításához elsősorban a piaci szereplők szerepére kell támaszkodni. A kormányzatoknak minden szinten kedvező politikai, intézményi és jogi környezetet kell teremteniük”
   (80)
  . Ezenkívül „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” című dokumentum szintén a konkrét állami beavatkozás mellett szól, ahogyan azt a kérelemben felhozott érv is állítja; és a szóban forgó dokumentum kifejti, hogy a kínai vállalatok kötelessége „a hagyományos iparágak átalakulásának és korszerűsítésének felgyorsítása, és az új vegyi anyagok és finomvegyszerek intenzív fejlesztése. Az ipar digitális átalakulásának felgyorsítása, az eredendő biztonságosság szintjének és a tiszta termelésnek a javítása, a petrolkémiai iparág minőségének és hatékonyságának fokozása, az iparágban a teljesítmény-átalakítás felgyorsítása, valamint Kína nagy petrolkémiai országból erős petrolkémiai országgá válásának elősegítése” (81).

Ami a jelen tervben meghatározott kötelező erejű mutatókat, jelentősebb műszaki projekteket, közszolgáltatási, környezetvédelmi, biztonsági és egyéb feladatokat illeti, tisztázni kell a felek felelősségét és elő kell irányozni a követelményeket, a közforrások elosztása, a társadalmi erőforrások irányítása és ellenőrzése, valamint az ütemtervnek megfelelő teljesítés biztosítása érdekében. Az iparfejlesztés és strukturális kiigazítás kapcsán a jelen tervben megfogalmazott várható mutatókat és feladatokat illeti, ezek megvalósításához elsősorban a piaci szereplők szerepére kell támaszkodni. A kormányzatoknak minden szinten kedvező politikai, intézményi és jogi környezetet kell teremteniük”

80

.

a hagyományos iparágak átalakulásának és korszerűsítésének felgyorsítása, és az új vegyi anyagok és finomvegyszerek intenzív fejlesztése. Az ipar digitális átalakulásának felgyorsítása, az eredendő biztonságosság szintjének és a tiszta termelésnek a javítása, a petrolkémiai iparág minőségének és hatékonyságának fokozása, az iparágban a teljesítmény-átalakítás felgyorsítása, valamint Kína nagy petrolkémiai országból erős petrolkémiai országgá válásának elősegítése

81

| (115) | Harmadszor, ami az EU jelenlegi iparpolitikáinak a kínai politikákkal való állítólagos hasonlóságait illeti, a Bizottság számára nem volt világos, mi a jelentősége ennek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások Kínában való fennállásának vizsgálata szempontjából. |
| --- | --- |

(115)

Harmadszor, ami az EU jelenlegi iparpolitikáinak a kínai politikákkal való állítólagos hasonlóságait illeti, a Bizottság számára nem volt világos, mi a jelentősége ennek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások Kínában való fennállásának vizsgálata szempontjából.

| (116) | Negyedszer, a jelentésben szereplő bizonyítékok elavultságára vonatkozó állítás tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai hatóságok által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. Mivel a jelentés már 2017 decembere óta nyilvánosan hozzáférhető, az érdekelt feleknek bőséges lehetőségük volt arra, hogy megcáfolják vagy kiegészítsék azt, illetve észrevételeket fűzzenek hozzá és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokhoz, és egyetlen fél sem terjesztett elő olyan érveket vagy bizonyítékokat, amelyek cáfolták volna a jelentésben szereplő forrásokat és információkat. |
| --- | --- |

(116)

Negyedszer, a jelentésben szereplő bizonyítékok elavultságára vonatkozó állítás tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai hatóságok által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. Mivel a jelentés már 2017 decembere óta nyilvánosan hozzáférhető, az érdekelt feleknek bőséges lehetőségük volt arra, hogy megcáfolják vagy kiegészítsék azt, illetve észrevételeket fűzzenek hozzá és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokhoz, és egyetlen fél sem terjesztett elő olyan érveket vagy bizonyítékokat, amelyek cáfolták volna a jelentésben szereplő forrásokat és információkat.

| (117) | Az USA – Kiegyenlítő intézkedések (Kína) ügy kapcsán a Bizottság emlékeztet, hogy az nem érintette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, amely a jelen vizsgálat során a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja. Az érintett vita egy másik ténybeli helyzetre, továbbá a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmezésére vonatkozott. |
| --- | --- |

(117)

Az USA – Kiegyenlítő intézkedések (Kína) ügy kapcsán a Bizottság emlékeztet, hogy az nem érintette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, amely a jelen vizsgálat során a rendes érték meghatározásának releváns jogalapja. Az érintett vita egy másik ténybeli helyzetre, továbbá a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmezésére vonatkozott.

| (118) | Végül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kínai kormánynak lehetősége volt észrevételeket tenni a jelentésben és a hatályvesztési felülvizsgálatban ismertetett állítólagos torzulásokkal kapcsolatban, és az állításokat megcáfoló bizonyítékokkal szolgálni. A (47) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai kormány nem válaszolt az érintett kérdőívre, ezért a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a kínai piacon tapasztalható jelentős torzulások fennállására vonatkozó megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozta. |
| --- | --- |

(118)

Végül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kínai kormánynak lehetősége volt észrevételeket tenni a jelentésben és a hatályvesztési felülvizsgálatban ismertetett állítólagos torzulásokkal kapcsolatban, és az állításokat megcáfoló bizonyítékokkal szolgálni. A (47) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai kormány nem válaszolt az érintett kérdőívre, ezért a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a kínai piacon tapasztalható jelentős torzulások fennállására vonatkozó megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozta.

| (119) | Az érdekelt felek tájékoztatásakor a CCCMC megismételte érveit, kifejezetten hivatkozva korábbi beadványára. Ezenfelül a Xinjiang XLX a CCCMC érveivel azonos érveket terjesztett elő. |
| --- | --- |

(119)

Az érdekelt felek tájékoztatásakor a CCCMC megismételte érveit, kifejezetten hivatkozva korábbi beadványára. Ezenfelül a Xinjiang XLX a CCCMC érveivel azonos érveket terjesztett elő.

| (120) | Először is, a CCCMC és a Xinjiang XLX ragaszkodott ahhoz, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a WTO-joggal és különösen a dömpingellenes WTO-megállapodás 2.2. cikkével, és bírálták a Bizottságot, amiért nem fejtette ki, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatos gyakorlata milyen módon áll összhangban van a WTO fellebbviteli testületének több következetes határozatában kifejtett érveléssel, amely határozatok megállapították, hogy az EU és más tagok által a rendes érték kiszámítására használt hasonló gyakorlat nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében foglalt kötelezettségekkel. Ezenkívül a CCCMC és a Xinjiang XLX arra kérte a Bizottságot, hogy ne pusztán elutasítsa az érvelésüket arra hivatkozva, hogy a WTO engedélyezi harmadik országból származó adatok felhasználását, hanem magyarázza el, hogy a Bizottság hogyan hajtotta végre a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében előírt kiigazítást, hogy megkapja „a származási országban” felmerült termelési költséget. A CCCMC és a Xinjiang XLX e tekintetben hivatkozott a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel (Argentína) (DS473), valamint az Ukrajna – Az ammónium-nitráttal kapcsolatos dömpingellenes intézkedések (DS493) jogvitákban tett megállapításokra. A CCCMC és a Xinjiang XLX úgy érvelt, hogy következésképpen, amennyiben a Bizottság a rendes értéket a törökországi termelési költség alapján számítja ki mindenféle kiigazítás vagy arra vonatkozó magyarázat nélkül, hogy az adatokat végül hogyan igazította ki a származási ország – azaz Kína – termelési költségeinek tükrözése érdekében, a Bizottság által a jelen vizsgálatban alkalmazott módszertan összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerinti uniós kötelezettségekkel. A CCCMC és a Xinjiang XLX szerint ezért a Bizottság feladata, hogy alapvetően felülvizsgálja rendes érték számítására alkalmazott módszertanát és a kapcsolódó következtetéseket. |
| --- | --- |

(120)

Először is, a CCCMC és a Xinjiang XLX ragaszkodott ahhoz, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a WTO-joggal és különösen a dömpingellenes WTO-megállapodás 2.2. cikkével, és bírálták a Bizottságot, amiért nem fejtette ki, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatos gyakorlata milyen módon áll összhangban van a WTO fellebbviteli testületének több következetes határozatában kifejtett érveléssel, amely határozatok megállapították, hogy az EU és más tagok által a rendes érték kiszámítására használt hasonló gyakorlat nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében foglalt kötelezettségekkel. Ezenkívül a CCCMC és a Xinjiang XLX arra kérte a Bizottságot, hogy ne pusztán elutasítsa az érvelésüket arra hivatkozva, hogy a WTO engedélyezi harmadik országból származó adatok felhasználását, hanem magyarázza el, hogy a Bizottság hogyan hajtotta végre a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében előírt kiigazítást, hogy megkapja „a származási országban” felmerült termelési költséget. A CCCMC és a Xinjiang XLX e tekintetben hivatkozott a Fellebbezési Testület által az EU – Biodízel (Argentína) (DS473), valamint az Ukrajna – Az ammónium-nitráttal kapcsolatos dömpingellenes intézkedések (DS493) jogvitákban tett megállapításokra. A CCCMC és a Xinjiang XLX úgy érvelt, hogy következésképpen, amennyiben a Bizottság a rendes értéket a törökországi termelési költség alapján számítja ki mindenféle kiigazítás vagy arra vonatkozó magyarázat nélkül, hogy az adatokat végül hogyan igazította ki a származási ország – azaz Kína – termelési költségeinek tükrözése érdekében, a Bizottság által a jelen vizsgálatban alkalmazott módszertan összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerinti uniós kötelezettségekkel. A CCCMC és a Xinjiang XLX szerint ezért a Bizottság feladata, hogy alapvetően felülvizsgálja rendes érték számítására alkalmazott módszertanát és a kapcsolódó következtetéseket.

a származási országban

| (121) | Ez az érvelés nem fogadható el. Amint arra a Bizottság a (110) preambulumbekezdésben már emlékeztetett, a Fellebbezési Testületnek a CCCMC és a Xinjiang XLX által hivatkozott ítélkezési gyakorlata nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához kapcsolódik. Következésképpen az az érv, miszerint a Bizottság által e cikk szerint a rendes érték kiszámítására alkalmazott módszertan nem összeegyeztethető a WTO-joggal, helytelen, tekintettel a Fellebbezési Testület érvelésére. E tekintetben a Bizottság nem csupán elutasítja a felek érveit, hanem kifejezésre juttatja jogi álláspontját, miszerint a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Európai Unió WTO keretében fennálló kötelezettségeivel. Következésképpen a Bizottság nem tud egyetérteni a CCCMC-nek és a Xinjiang XLX vállalatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt módszertan felülvizsgálatára irányuló kérelmével. |
| --- | --- |

(121)

Ez az érvelés nem fogadható el. Amint arra a Bizottság a (110) preambulumbekezdésben már emlékeztetett, a Fellebbezési Testületnek a CCCMC és a Xinjiang XLX által hivatkozott ítélkezési gyakorlata nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához kapcsolódik. Következésképpen az az érv, miszerint a Bizottság által e cikk szerint a rendes érték kiszámítására alkalmazott módszertan nem összeegyeztethető a WTO-joggal, helytelen, tekintettel a Fellebbezési Testület érvelésére. E tekintetben a Bizottság nem csupán elutasítja a felek érveit, hanem kifejezésre juttatja jogi álláspontját, miszerint a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Európai Unió WTO keretében fennálló kötelezettségeivel. Következésképpen a Bizottság nem tud egyetérteni a CCCMC-nek és a Xinjiang XLX vállalatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt módszertan felülvizsgálatára irányuló kérelmével.

| (122) | Másodszor, a CCCMC és a Xinjiang XLX úgy vélte, hogy a Bizottság jelentős torzulásokra vonatkozó érvelése és a Bizottság által hivatkozott kapcsolódó bizonyítékok nem megfelelőek. Pontosabban, a CCCMC és a Xinjiang XLX aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a Bizottság továbbra is nagymértékben támaszkodik a 2017 decemberében közzétett, és következésképpen mára már meglehetősen elavult jelentésre, amikor a világgazdaság – beleértve különösen az uniós és a kínai gazdaságot – jelentős gazdasági zavarokkal küzd, és éppen jelentős politikai és strukturális változásokat hajt végre, amelyek célja az új hazai és globális körülményekhez való alkalmazkodás. A CCCMC és a Xinjiang XLX ezzel kapcsolatban rámutatott, hogy az EU 2020 márciusában elfogadott saját ipari stratégiáját már 2021 májusában aktualizálni kellett, hogy figyelembe vegyék az új „válság” körülményeit. Ennek megfelelően a CCCMC és a Xinjiang XLX azon az állásponton volt, hogy a jelentésben a jelentős torzulások megállapítása szempontjából relevánsként leírt elemeket most felül kell vizsgálni, és konkrét új következtetéseket kell levonni arra vonatkozóan, hogy ma is érvényesek-e. A CCCMC és a Xinjiang XLX ebben az összefüggésben hivatkozott az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjára is, amely szerint a Bizottság többek között köteles rendszeresen frissíteni a jelentést. |
| --- | --- |

(122)

Másodszor, a CCCMC és a Xinjiang XLX úgy vélte, hogy a Bizottság jelentős torzulásokra vonatkozó érvelése és a Bizottság által hivatkozott kapcsolódó bizonyítékok nem megfelelőek. Pontosabban, a CCCMC és a Xinjiang XLX aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a Bizottság továbbra is nagymértékben támaszkodik a 2017 decemberében közzétett, és következésképpen mára már meglehetősen elavult jelentésre, amikor a világgazdaság – beleértve különösen az uniós és a kínai gazdaságot – jelentős gazdasági zavarokkal küzd, és éppen jelentős politikai és strukturális változásokat hajt végre, amelyek célja az új hazai és globális körülményekhez való alkalmazkodás. A CCCMC és a Xinjiang XLX ezzel kapcsolatban rámutatott, hogy az EU 2020 márciusában elfogadott saját ipari stratégiáját már 2021 májusában aktualizálni kellett, hogy figyelembe vegyék az új „válság” körülményeit. Ennek megfelelően a CCCMC és a Xinjiang XLX azon az állásponton volt, hogy a jelentésben a jelentős torzulások megállapítása szempontjából relevánsként leírt elemeket most felül kell vizsgálni, és konkrét új következtetéseket kell levonni arra vonatkozóan, hogy ma is érvényesek-e. A CCCMC és a Xinjiang XLX ebben az összefüggésben hivatkozott az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjára is, amely szerint a Bizottság többek között köteles rendszeresen frissíteni a jelentést.

| (123) | Ezenfelül „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatásokat” illetően a CCCMC és a Xinjiang XLX előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe, hogy i. ez a dokumentum egy útmutató jellegű dokumentum, nem pedig az érintett ágazatok számára részletes kötelezettségeket vagy szabályokat előíró, kötelező erejű rendelet, valamint ii. megfogalmaz olyan célokat, amelyek ellentétesek a torzulásokra vonatkozó bizottsági következtetésekkel, úgymint: „a piac meghatározó szerepe teljeskörű érvényesülésének lehetővé tétele az erőforrások elosztásában, a kormányzat szerepének jobb érvényesülése” vagy „egy piacorientált, legalizált és nemzetközivé tett üzleti környezet megteremtése”. Hasonlóképpen, a Bizottság által idézett ötéves tervek tekintetében a CCCMC és a Xinjiang XLX vitatta a kínai tervek alkotta rendszer bizottsági értelmezését, hangsúlyozva, hogy ezek az ötéves tervek nem azt mutatják, hogy a hatóságok kötelező erejű határozatokat hoznának, hanem azt, hogy az ötéves tervek arra törekednek, hogy tisztázzák az adott felelős feleket. A kormányzatok szerepe külön meghatározásra kerül – „kedvező szakpolitikai, intézményi és jogi környezet megteremtése” – márpedig ez a kormányok szerepe mindenhol, így az EU-ban is. Ugyanezen logika mentén a CCCMC és a Xinjiang megismételte azt az érvet, hogy „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” – az EU iparpolitikájához hasonló módon – a kínai vállalatokra bízzák, hogy megtegyék a megfelelő lépéseket az ágazat átalakítása és korszerűsítése érdekében. Ezenkívül a CCCMC és a Xinjiang XLX előadta, hogy a Bizottság nem foglalkozott a korábban felvetett érvvel, nevezetesen azzal, hogy a Fellebbezési Testületnek az „Egyesült Államok – Kiegyenlítő Intézkedések” ügyben tett megállapítása szerint a vizsgálatot végző hatóságnak meg kell állapítania a kormányzati beavatkozásból fakadó ártorzulás fennállását, és megfelelő magyarázattal kell szolgálnia arra jelentésében. A CCCMC és a Xinjiang XLX úgy értelmezi, hogy ez egy követelmény a Bizottság felé, amelynek értelmében az állítólagos kínai kormányzati beavatkozásra vonatkozóan aktuális tényadatokat és részletes elemzést kell előterjesztenie, amelyek azt mutatják, hogy e beavatkozás következményes piaci hatásokat eredményez, és befolyással van a gyártói szintű magatartásra. Végezetül a CCCMC és a Xinjiang XLX hangsúlyozta azon álláspontját, miszerint a Bizottságnak bizonyítékot kell szolgáltatnia arról, hogy a kormányzat hogyan gyakorolta állítólagos hatáskörét a melaminpiacba történő beavatkozásra, amely tényleges és kimutatható torzulást eredményezett az érintett melamingyártók árképzésében, valamint azon álláspontját, miszerint a Bizottság által hivatkozott kínai kormányzati tervek, irányelvek vagy a kínai kormány más szakpolitikai kezdeményezései nem tekinthetők tényleges kormányzati beavatkozásnak. |
| --- | --- |

(123)

Ezenfelül „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatásokat” illetően a CCCMC és a Xinjiang XLX előadta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe, hogy i. ez a dokumentum egy útmutató jellegű dokumentum, nem pedig az érintett ágazatok számára részletes kötelezettségeket vagy szabályokat előíró, kötelező erejű rendelet, valamint ii. megfogalmaz olyan célokat, amelyek ellentétesek a torzulásokra vonatkozó bizottsági következtetésekkel, úgymint: „a piac meghatározó szerepe teljeskörű érvényesülésének lehetővé tétele az erőforrások elosztásában, a kormányzat szerepének jobb érvényesülése” vagy „egy piacorientált, legalizált és nemzetközivé tett üzleti környezet megteremtése”. Hasonlóképpen, a Bizottság által idézett ötéves tervek tekintetében a CCCMC és a Xinjiang XLX vitatta a kínai tervek alkotta rendszer bizottsági értelmezését, hangsúlyozva, hogy ezek az ötéves tervek nem azt mutatják, hogy a hatóságok kötelező erejű határozatokat hoznának, hanem azt, hogy az ötéves tervek arra törekednek, hogy tisztázzák az adott felelős feleket. A kormányzatok szerepe külön meghatározásra kerül – „kedvező szakpolitikai, intézményi és jogi környezet megteremtése” – márpedig ez a kormányok szerepe mindenhol, így az EU-ban is. Ugyanezen logika mentén a CCCMC és a Xinjiang megismételte azt az érvet, hogy „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” – az EU iparpolitikájához hasonló módon – a kínai vállalatokra bízzák, hogy megtegyék a megfelelő lépéseket az ágazat átalakítása és korszerűsítése érdekében. Ezenkívül a CCCMC és a Xinjiang XLX előadta, hogy a Bizottság nem foglalkozott a korábban felvetett érvvel, nevezetesen azzal, hogy a Fellebbezési Testületnek az „Egyesült Államok – Kiegyenlítő Intézkedések” ügyben tett megállapítása szerint a vizsgálatot végző hatóságnak meg kell állapítania a kormányzati beavatkozásból fakadó ártorzulás fennállását, és megfelelő magyarázattal kell szolgálnia arra jelentésében. A CCCMC és a Xinjiang XLX úgy értelmezi, hogy ez egy követelmény a Bizottság felé, amelynek értelmében az állítólagos kínai kormányzati beavatkozásra vonatkozóan aktuális tényadatokat és részletes elemzést kell előterjesztenie, amelyek azt mutatják, hogy e beavatkozás következményes piaci hatásokat eredményez, és befolyással van a gyártói szintű magatartásra. Végezetül a CCCMC és a Xinjiang XLX hangsúlyozta azon álláspontját, miszerint a Bizottságnak bizonyítékot kell szolgáltatnia arról, hogy a kormányzat hogyan gyakorolta állítólagos hatáskörét a melaminpiacba történő beavatkozásra, amely tényleges és kimutatható torzulást eredményezett az érintett melamingyártók árképzésében, valamint azon álláspontját, miszerint a Bizottság által hivatkozott kínai kormányzati tervek, irányelvek vagy a kínai kormány más szakpolitikai kezdeményezései nem tekinthetők tényleges kormányzati beavatkozásnak.

A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatásokat

a piac meghatározó szerepe teljeskörű érvényesülésének lehetővé tétele az erőforrások elosztásában, a kormányzat szerepének jobb érvényesülése

egy piacorientált, legalizált és nemzetközivé tett üzleti környezet megteremtése

kedvező szakpolitikai, intézményi és jogi környezet megteremtése

| (124) | Ezeket az érveket nem lehet elfogadni. Ami a Bizottságnak a jelentésre való támaszkodását és azt a tényt illeti, hogy a jelentést 2017-ben tették közzé, a Bizottság megismétli a (116) preambulumbekezdésben kifejtett álláspontját. Ezenkívül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős torzulások fennállásának az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapítása nem függ a jelentés meglététől, nem is beszélve a közzétételének időpontjától. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kínai gazdaság alaptételei, mint például a szocialista piacgazdaság paradigmája, a tervrendszer vagy a KKP gazdaság felett gyakorolt irányítása – párosulva a pártnak az egyes piaci szereplőkön belüli jelenlétével, amely magában foglalja a vezetői döntésekbe való beavatkozást is – nem változtak a jelentés közzététele óta, sőt vitathatatlanul még szembetűnőbbek. Noha a jelentés megállapításai ezért nagyrészt továbbra is érvényesek, a Bizottság a jelen vizsgálat során mindenesetre kiegészítette azokat további bizonyítékokkal, amint azt például a (76), a (77), a (79), a (80) és a (84)–(86) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. Ebből fakadóan a CCCMC és a Xinjiang XLX azon érve, miszerint a Bizottság köteles az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjával összhangban frissíteni a jelentést, szintén megalapozatlan, a Bizottság ugyanis – kifejezetten e vizsgálat céljából, figyelembe véve a rendelkezésre álló legfrissebb bizonyítékokat – megvizsgálta a jelentős torzulások fennállására vonatkozó lényeges körülményeket (82). |
| --- | --- |

(124)

Ezeket az érveket nem lehet elfogadni. Ami a Bizottságnak a jelentésre való támaszkodását és azt a tényt illeti, hogy a jelentést 2017-ben tették közzé, a Bizottság megismétli a (116) preambulumbekezdésben kifejtett álláspontját. Ezenkívül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős torzulások fennállásának az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapítása nem függ a jelentés meglététől, nem is beszélve a közzétételének időpontjától. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kínai gazdaság alaptételei, mint például a szocialista piacgazdaság paradigmája, a tervrendszer vagy a KKP gazdaság felett gyakorolt irányítása – párosulva a pártnak az egyes piaci szereplőkön belüli jelenlétével, amely magában foglalja a vezetői döntésekbe való beavatkozást is – nem változtak a jelentés közzététele óta, sőt vitathatatlanul még szembetűnőbbek. Noha a jelentés megállapításai ezért nagyrészt továbbra is érvényesek, a Bizottság a jelen vizsgálat során mindenesetre kiegészítette azokat további bizonyítékokkal, amint azt például a (76), a (77), a (79), a (80) és a (84)–(86) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. Ebből fakadóan a CCCMC és a Xinjiang XLX azon érve, miszerint a Bizottság köteles az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjával összhangban frissíteni a jelentést, szintén megalapozatlan, a Bizottság ugyanis – kifejezetten e vizsgálat céljából, figyelembe véve a rendelkezésre álló legfrissebb bizonyítékokat – megvizsgálta a jelentős torzulások fennállására vonatkozó lényeges körülményeket (82).

82

| (125) | A CCCMC és a Xinjiang XLX által a kínai politikai dokumentumok és az EU iparstratégiái között vont párhuzamokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a felek nem hoznak fel semmilyen további érvet, azon kívül, hogy ragaszkodnak az EU iparpolitikáinak állítólagos relevanciájához az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti, Kínában fennálló jelentős torzulások értékelésével összefüggésben. Következésképpen a Bizottság megismétli a (115) preambulumbekezdésben már ismertetett álláspontját. |
| --- | --- |

(125)

A CCCMC és a Xinjiang XLX által a kínai politikai dokumentumok és az EU iparstratégiái között vont párhuzamokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a felek nem hoznak fel semmilyen további érvet, azon kívül, hogy ragaszkodnak az EU iparpolitikáinak állítólagos relevanciájához az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti, Kínában fennálló jelentős torzulások értékelésével összefüggésben. Következésképpen a Bizottság megismétli a (115) preambulumbekezdésben már ismertetett álláspontját.

| (126) | Az arra vonatkozó érvekkel kapcsolatban, hogy a Bizottság által hivatkozott kínai szakpolitikai dokumentumok – például a (84)–(86) preambulumbekezdésekben idézettek – mennyiben útmutató jellegű dokumentumok, a kínai tervrendszer és gazdasági berendezkedés természete mennyire eredményezi azt, hogy a hatóságok határozatai kötelező érvényűek, valamint milyen mértékben hagyja a releváns szakpolitikai dokumentum az egyes vállalatokra a megfelelő intézkedések megtételét, a Bizottság megjegyzi, hogy a CCCMC és a Xinjiang XLX figyelmen kívül hagyja a címzett hatóságok által végrehajtandó, releváns kínai szakpolitikai dokumentumokban foglalt egyértelmű követelményeket, amint azt például a (84) preambulumbekezdés ismerteti. Azzal együtt, hogy léteznek konkrét számszerű célkitűzések arra vonatkozóan, hogy egy ágazat hogyan fejlődjön (83), továbbra is nagyrészt lényegtelen, hogy az egyes piaci szereplők a kitűzött szakpolitikai és fejlesztési célok elérése érdekében megválaszthatják-e a működési módszereiket, és ezért hatékony, „piaci alapú” módon valósítják meg ezeket a szakpolitikai célokat. A Bizottság emlékeztet továbbá a Kínában működő struktúrákra, amelyek olyan környezetet biztosítanak, amely lehetővé teszi a kormányzat gazdaságba való mindenre kiterjedő beavatkozását. Ezeket a struktúrákat a 3.2.2.1.1.–3.2.2.1.9. szakasz átfogóan ismerteti. Ebben a környezetben az egyes piaci szereplők, mint például a Xinjiang XLX, valamint az iparági szövetségek elkötelezik magukat a KKP és a párt, illetve az állam által kitűzött fejlesztési célok mellett (84), és cserébe támogatásra számíthatnak az üzleti tevékenységük során, többek között a kormányzati hatóságok, az állami irányítású bankok stb. adóügyi, pénzügyi, befektetési, övezeti és egyéb politikáin keresztül. Következésképpen az állami hatóságok gyakorolják hatalmukat annak érdekében, hogy formálják a melaminpiacot, beleértve az egyes gazdasági szereplők belső működésének befolyásolását is. Ez a következtetés az egyes szakpolitikai dokumentumok – mint például „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” című dokumentum – sajátos jogi természetétől függetlenül igaz. |
| --- | --- |

(126)

Az arra vonatkozó érvekkel kapcsolatban, hogy a Bizottság által hivatkozott kínai szakpolitikai dokumentumok – például a (84)–(86) preambulumbekezdésekben idézettek – mennyiben útmutató jellegű dokumentumok, a kínai tervrendszer és gazdasági berendezkedés természete mennyire eredményezi azt, hogy a hatóságok határozatai kötelező érvényűek, valamint milyen mértékben hagyja a releváns szakpolitikai dokumentum az egyes vállalatokra a megfelelő intézkedések megtételét, a Bizottság megjegyzi, hogy a CCCMC és a Xinjiang XLX figyelmen kívül hagyja a címzett hatóságok által végrehajtandó, releváns kínai szakpolitikai dokumentumokban foglalt egyértelmű követelményeket, amint azt például a (84) preambulumbekezdés ismerteti. Azzal együtt, hogy léteznek konkrét számszerű célkitűzések arra vonatkozóan, hogy egy ágazat hogyan fejlődjön (83), továbbra is nagyrészt lényegtelen, hogy az egyes piaci szereplők a kitűzött szakpolitikai és fejlesztési célok elérése érdekében megválaszthatják-e a működési módszereiket, és ezért hatékony, „piaci alapú” módon valósítják meg ezeket a szakpolitikai célokat. A Bizottság emlékeztet továbbá a Kínában működő struktúrákra, amelyek olyan környezetet biztosítanak, amely lehetővé teszi a kormányzat gazdaságba való mindenre kiterjedő beavatkozását. Ezeket a struktúrákat a 3.2.2.1.1.–3.2.2.1.9. szakasz átfogóan ismerteti. Ebben a környezetben az egyes piaci szereplők, mint például a Xinjiang XLX, valamint az iparági szövetségek elkötelezik magukat a KKP és a párt, illetve az állam által kitűzött fejlesztési célok mellett (84), és cserébe támogatásra számíthatnak az üzleti tevékenységük során, többek között a kormányzati hatóságok, az állami irányítású bankok stb. adóügyi, pénzügyi, befektetési, övezeti és egyéb politikáin keresztül. Következésképpen az állami hatóságok gyakorolják hatalmukat annak érdekében, hogy formálják a melaminpiacot, beleértve az egyes gazdasági szereplők belső működésének befolyásolását is. Ez a következtetés az egyes szakpolitikai dokumentumok – mint például „A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások” című dokumentum – sajátos jogi természetétől függetlenül igaz.

83

84

| (127) | Ami a CCCMC-nek és a Xinjiang XLX vállalatnak a Fellebbviteli Testület „Egyesült Államok – Kiegyenlítő intézkedések” ügyben tett megállapítására való hivatkozását illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy ezzel az érvvel már a (117) preambulumbekezdésben foglalkozott. |
| --- | --- |

(127)

Ami a CCCMC-nek és a Xinjiang XLX vállalatnak a Fellebbviteli Testület „Egyesült Államok – Kiegyenlítő intézkedések” ügyben tett megállapítására való hivatkozását illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy ezzel az érvvel már a (117) preambulumbekezdésben foglalkozott.

| (128) | A Bizottság a fentiek alapján elutasította a CCCMC és a Xinjiang XLX érveit. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a fentiek alapján elutasította a CCCMC és a Xinjiang XLX érveit.

3.2.2.1.10.   Következtetés

| (129) | A 3.2.2.1.2–3.2.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is magában foglaló ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei, amint azt az említett cikkben felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása is mutatja.Ezen az alapon a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(129)

A 3.2.2.1.2–3.2.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is magában foglaló ágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei, amint azt az említett cikkben felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása is mutatja.Ezen az alapon a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (130) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes termelési és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes termelési és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.2.2.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

| (131) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (85), |
| --- | --- | --- |

(131)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (85),

85

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (86), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (86),

86

| — | a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (132) | Az (50) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzést adott ki, amely ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(132)

Az (50) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a forrásokkal kapcsolatos feljegyzést adott ki, amely ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (133) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy érdemi együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodik. A reprezentatív ország kiválasztása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon, valamint az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokon alapult, ideértve az importstatisztikákat, a reprezentatív ország nemzeti statisztikáit, a piaci hírszerzési forrásokat, a reprezentatív ország közüzemi szolgáltatói által felszámított díjakat és a reprezentatív ország termelőinek pénzügyi adatait. |
| --- | --- |

(133)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy érdemi együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodik. A reprezentatív ország kiválasztása a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon, valamint az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében meghatározott vonatkozó kritériumok alapján megfelelőnek ítélt egyéb információforrásokon alapult, ideértve az importstatisztikákat, a reprezentatív ország nemzeti statisztikáit, a piaci hírszerzési forrásokat, a reprezentatív ország közüzemi szolgáltatói által felszámított díjakat és a reprezentatív ország termelőinek pénzügyi adatait.

| (134) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását illetően a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők hét olyan országot (az Amerikai Egyesült Államok, India, Irán, Japán, Katar, Oroszország, valamint Trinidad és Tobago) vizsgáltak meg, ahol melamint gyártanak (87). |
| --- | --- |

(134)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását illetően a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők hét olyan országot (az Amerikai Egyesült Államok, India, Irán, Japán, Katar, Oroszország, valamint Trinidad és Tobago) vizsgáltak meg, ahol melamint gyártanak (87).

87

| (135) | A gazdasági fejlettség szintjét illetően csak Oroszország minősült Kínáéhoz hasonló fejlettségi szinten lévő országnak a felülvizsgálati időszakban. Tekintettel azonban a közelmúltban Oroszországban bekövetkezett geopolitikai és gazdasági fejleményekre, a hatályos szankciókra, valamint arra a tényre, hogy Oroszország úgy döntött, hogy 2022 áprilisától kezdve nem tesz közzé részletes import- és exportadatokat, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Oroszország nem minősül megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(135)

A gazdasági fejlettség szintjét illetően csak Oroszország minősült Kínáéhoz hasonló fejlettségi szinten lévő országnak a felülvizsgálati időszakban. Tekintettel azonban a közelmúltban Oroszországban bekövetkezett geopolitikai és gazdasági fejleményekre, a hatályos szankciókra, valamint arra a tényre, hogy Oroszország úgy döntött, hogy 2022 áprilisától kezdve nem tesz közzé részletes import- és exportadatokat, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Oroszország nem minősül megfelelő reprezentatív országnak.

| (136) | Ebben a tekintetben a kérelmezők Törökországot a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országként azonosították, ahol előállítanak ugyanabba az általános termékkategóriába, nevezetesen az ammónia értékláncába tartozó termékeket, amelynek a melamin is része (88). |
| --- | --- |

(136)

Ebben a tekintetben a kérelmezők Törökországot a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országként azonosították, ahol előállítanak ugyanabba az általános termékkategóriába, nevezetesen az ammónia értékláncába tartozó termékeket, amelynek a melamin is része (88).

88

| (137) | Ami a vonatkozó nyilvános adatok reprezentatív országban való rendelkezésre állását illeti, a kérelem szerint Törökország tekintetében könnyen elérhetőek voltak a fontos termelési tényezőkre vonatkozó adatok. Ezenkívül az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó releváns adatok is nyilvánosan hozzáférhetők voltak ugyanarra az általános termékkategóriára vonatkozóan. A kérelmezők egy gyártót azonosítottak ugyanabban az általános termékkategóriában, az Ege Gübre Sanayii A.Ş társaságot (a továbbiakban: Ege Gübre). A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság két másik gyártót azonosított ugyanabban az általános termékkategóriában, a Tekfen Holding A.Ş. (a továbbiakban: Tekfen) és a Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. (a továbbiakban: Bagfaş) vállalatot. Mindhárom vállalat nitrogénműtrágyát gyártott (89), nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi információkkal rendelkezett, amelyek kiterjedtek a felülvizsgálati időszakra, és abban az időszakban nyereségesek voltak. |
| --- | --- |

(137)

Ami a vonatkozó nyilvános adatok reprezentatív országban való rendelkezésre állását illeti, a kérelem szerint Törökország tekintetében könnyen elérhetőek voltak a fontos termelési tényezőkre vonatkozó adatok. Ezenkívül az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó releváns adatok is nyilvánosan hozzáférhetők voltak ugyanarra az általános termékkategóriára vonatkozóan. A kérelmezők egy gyártót azonosítottak ugyanabban az általános termékkategóriában, az Ege Gübre Sanayii A.Ş társaságot (a továbbiakban: Ege Gübre). A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság két másik gyártót azonosított ugyanabban az általános termékkategóriában, a Tekfen Holding A.Ş. (a továbbiakban: Tekfen) és a Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. (a továbbiakban: Bagfaş) vállalatot. Mindhárom vállalat nitrogénműtrágyát gyártott (89), nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi információkkal rendelkezett, amelyek kiterjedtek a felülvizsgálati időszakra, és abban az időszakban nyereségesek voltak.

89

| (138) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC előadta, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a melamingyártás során alkalmazott különféle gyártási folyamatokat és nyersanyagokat. Ezenkívül a CCCMC azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a Xinjiang XLX kérdőívre adott válaszait rendelkezésre álló tényként kellene felhasználnia. |
| --- | --- |

(138)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC előadta, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a melamingyártás során alkalmazott különféle gyártási folyamatokat és nyersanyagokat. Ezenkívül a CCCMC azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a Xinjiang XLX kérdőívre adott válaszait rendelkezésre álló tényként kellene felhasználnia.

| (139) | A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC által hivatkozott különféle gyártási folyamatokat és nyersanyagokat használó kínai melamingyártók együttműködése hiányában megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozta. A (60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság ebben az esetben helyénvalóbbnak találta megállapításait a kérelemben szereplő információkra alapozni, nem pedig egyetlen kínai vállalat adataira. Ezenkívül a Bizottság valójában rendelkezésre álló tényként felhasználta a kínai gyártó kérdőívre adott válaszainak egyes elemeit. Ezért az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC által hivatkozott különféle gyártási folyamatokat és nyersanyagokat használó kínai melamingyártók együttműködése hiányában megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozta. A (60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság ebben az esetben helyénvalóbbnak találta megállapításait a kérelemben szereplő információkra alapozni, nem pedig egyetlen kínai vállalat adataira. Ezenkívül a Bizottság valójában rendelkezésre álló tényként felhasználta a kínai gyártó kérdőívre adott válaszainak egyes elemeit. Ezért az állításokat a Bizottság elutasította.

3.2.2.3.   Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek, valamint az ezek megállapításához felhasznált források

Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek, valamint az ezek megállapításához felhasznált források

| (140) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő összes információ figyelembevételével, az érdekelt felek észrevételeinek elemzését követően a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította azok forrásával és torzulástól mentes értékével együtt a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A melamin termelési tényezői










  Termelési tényező | Törökországban alkalmazott árukódok | Torzulástól mentes érték (CNY) | Mértékegység | Információforrás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Karbamid | 310210 | 4,41 | kg | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (90) |
| Ammónia | 281410 | 5,91 | kg | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) |
| Energia és közüzemi szolgáltatások |
| Villamos energia | n/a | 0,56 | kWh | Török Statisztikai Intézet |
| Földgáz | n/a | 53,58 | GJ | Török Statisztikai Intézet |
| Gőz | n/a | 199,04 | tonna | Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem |
| Víz | n/a | 9,78 | m3 | Kocaeli Városi Vízügyi és Csatornázási Főigazgatóság |
| Munkaerő |
| Szakképzett és szakképzetlen munkaerő | n/a | 35,53 | óra | Török Statisztikai Intézet |
| Melléktermék |
| Ammónia | 281410 | 5,89 | kg | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) |

(140)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő összes információ figyelembevételével, az érdekelt felek észrevételeinek elemzését követően a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította azok forrásával és torzulástól mentes értékével együtt a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A melamin termelési tényezői

A melamin termelési tényezői

Termelési tényező

Törökországban alkalmazott árukódok

Torzulástól mentes érték (CNY)

Mértékegység

Információforrás

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Karbamid

310210

4,41

kg

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (90)

90

Ammónia

281410

5,91

kg

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Energia és közüzemi szolgáltatások

Energia és közüzemi szolgáltatások

Villamos energia

n/a

0,56

kWh

Török Statisztikai Intézet

Földgáz

n/a

53,58

GJ

Török Statisztikai Intézet

Gőz

n/a

199,04

tonna

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Víz

n/a

9,78

m3

3

Kocaeli Városi Vízügyi és Csatornázási Főigazgatóság

Munkaerő

Munkaerő

Szakképzett és szakképzetlen munkaerő

n/a

35,53

óra

Török Statisztikai Intézet

Melléktermék

Melléktermék

Ammónia

281410

5,89

kg

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

3.2.2.3.1.   Nyersanyagok

| (141) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásoktól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal (91) és a fuvarozási költségekkel (92). A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (93) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból (a továbbiakban: WTO-tagsággal nem rendelkező országok) érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. |
| --- | --- |

(141)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásoktól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal (91) és a fuvarozási költségekkel (92). A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (93) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból (a továbbiakban: WTO-tagsággal nem rendelkező országok) érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

91

92

93

| (142) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.2.2.1. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.2.2.1. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

| (143) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az inputokra (amelyek esetében az importstatisztikákat használta a torzulástól mentes költségek forrásaként) Törökországban érvényben voltak-e olyan exportkorlátozások, amelyek potenciálisan torzíthatják a belföldi árakat, és így az importárakat is (94). A Bizottság megállapította, hogy a Törökország a felülvizsgálati időszakban semmilyen exportkorlátozást nem alkalmazott a karbamid és az ammónia kivitelére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az inputokra (amelyek esetében az importstatisztikákat használta a torzulástól mentes költségek forrásaként) Törökországban érvényben voltak-e olyan exportkorlátozások, amelyek potenciálisan torzíthatják a belföldi árakat, és így az importárakat is (94). A Bizottság megállapította, hogy a Törökország a felülvizsgálati időszakban semmilyen exportkorlátozást nem alkalmazott a karbamid és az ammónia kivitelére vonatkozóan.

94

| (144) | A Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az importárakat torzíthatta-e a Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatal (95). A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a karbamid behozatalának kevesebb mint 14,5 %-a származott Kínából és WTO-tagsággal nem rendelkező országokból. Az ammónia tekintetében a Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatal részesedése nem haladta meg a 0,01 %-ot a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az importárakat valószínűleg nem befolyásolta a Kínából és WTO-tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatal. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az importárakat torzíthatta-e a Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatal (95). A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a karbamid behozatalának kevesebb mint 14,5 %-a származott Kínából és WTO-tagsággal nem rendelkező országokból. Az ammónia tekintetében a Kínából és a WTO-tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatal részesedése nem haladta meg a 0,01 %-ot a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az importárakat valószínűleg nem befolyásolta a Kínából és WTO-tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatal.

95

| (145) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC azzal érvelt, hogy a Bizottságnak nem szabad az importárakat felhasználnia a nyersanyagok torzulástól mentes törökországi költségeinek meghatározására, mivel ezeket az árakat különböző tényezők befolyásolják, úgymint az importált mennyiség, a származási országtól való távolság, és így nem tükrözik a törökországi nyersanyagok belföldi árait. |
| --- | --- |

(145)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC azzal érvelt, hogy a Bizottságnak nem szabad az importárakat felhasználnia a nyersanyagok torzulástól mentes törökországi költségeinek meghatározására, mivel ezeket az árakat különböző tényezők befolyásolják, úgymint az importált mennyiség, a származási országtól való távolság, és így nem tükrözik a törökországi nyersanyagok belföldi árait.

| (146) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Az importált nyersanyagok árban versenyeznek a belföldi nyersanyagokkal a török piacon. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a súlyozott átlagos importár kellően tükrözi a nyersanyagok törökországi belföldi árát. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Az importált nyersanyagok árban versenyeznek a belföldi nyersanyagokkal a török piacon. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a súlyozott átlagos importár kellően tükrözi a nyersanyagok törökországi belföldi árát.

| (147) | Ezenkívül a CCCMC a forrásokról szóló feljegyzéshez fűzött észrevételeiben előadta, hogy ha a Bizottság továbbra is az importárakat használja a nyersanyagok reprezentatív országban uralkodó belföldi árainak helyettesítő értékeként, csökkentenie kell azok értékét a CIF-szinten rögzített importstatisztikákban szereplő tengeri fuvarozási és biztosítási költségekkel. |
| --- | --- |

(147)

Ezenkívül a CCCMC a forrásokról szóló feljegyzéshez fűzött észrevételeiben előadta, hogy ha a Bizottság továbbra is az importárakat használja a nyersanyagok reprezentatív országban uralkodó belföldi árainak helyettesítő értékeként, csökkentenie kell azok értékét a CIF-szinten rögzített importstatisztikákban szereplő tengeri fuvarozási és biztosítási költségekkel.

| (148) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (146) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint az importárak a reprezentatív ország belföldi piacán uralkodó árszintet tükrözik. Mindazonáltal egy reprezentatív országbeli gyártó által viselt teljes nyersanyagköltség magában foglalja a nyersanyag beszerzésével és annak a gyár kapujáig történő szállításával kapcsolatos összes költséget. Az importált és a belföldi nyersanyagok árai ezen a ponton versenyeznek egymással. Ezért a Bizottság a (141) preambulumbekezdésben említettek szerint a nyersanyag CIF-szintű importárát tovább növelte a reprezentatív országban alkalmazandó behozatali vámmal és a szállítási költséggel. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (146) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint az importárak a reprezentatív ország belföldi piacán uralkodó árszintet tükrözik. Mindazonáltal egy reprezentatív országbeli gyártó által viselt teljes nyersanyagköltség magában foglalja a nyersanyag beszerzésével és annak a gyár kapujáig történő szállításával kapcsolatos összes költséget. Az importált és a belföldi nyersanyagok árai ezen a ponton versenyeznek egymással. Ezért a Bizottság a (141) preambulumbekezdésben említettek szerint a nyersanyag CIF-szintű importárát tovább növelte a reprezentatív országban alkalmazandó behozatali vámmal és a szállítási költséggel.

| (149) | Végezetül a forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC azt állította, hogy a karbamid súlyozott átlagos importára nem megfelelő referenciaérték, ezért azt ki kell igazítani az alábbi három okból:






  — | a karbamid törökországi súlyozott átlagos importára több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszakban Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborújának következményeként (a 2019-es tonnánkénti 264 USD-ről tonnánkénti 568 USD-re a felülvizsgálati időszakban (96)), |
| --- | --- | --- |

(149)

Végezetül a forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC azt állította, hogy a karbamid súlyozott átlagos importára nem megfelelő referenciaérték, ezért azt ki kell igazítani az alábbi három okból:

—

a karbamid törökországi súlyozott átlagos importára több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszakban Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborújának következményeként (a 2019-es tonnánkénti 264 USD-ről tonnánkénti 568 USD-re a felülvizsgálati időszakban (96)),

96

| — | az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: Egyesült Államok) érkező behozatal túlzottan magas, körülbelül 1 500 CNY/kg egységára torzította az átlagos importárat. Az Egyesült Államokból érkező behozatalt így ki kell zárni (97), |
| --- | --- |

—

az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: Egyesült Államok) érkező behozatal túlzottan magas, körülbelül 1 500 CNY/kg egységára torzította az átlagos importárat. Az Egyesült Államokból érkező behozatalt így ki kell zárni (97),

97

| — | a Katarból érkező behozatal torzította az átlagos importárat, mivel arra az India által bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozott. Az előző ponthoz hasonlóan a Katarból érkező behozatalt ki kell zárni (98). |
| --- | --- |

—

a Katarból érkező behozatal torzította az átlagos importárat, mivel arra az India által bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozott. Az előző ponthoz hasonlóan a Katarból érkező behozatalt ki kell zárni (98).

98

| (150) | A karbamid importárának törökországi alakulását illetően a Bizottság megállapította, hogy az tökéletesen követte a karbamid importárának alakulását a karbamidot importáló öt legfontosabb piacon (India, Brazília, az Egyesült Államok, az EU, Ausztrália), amelyek a világ karbamidimportjának 60 %-át teszik ki (99). A karbamid importára ezen az öt piacon először enyhén csökkent 2020-ban, majd 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban folyamatosan nőtt. A felülvizsgálati időszakban a 2019. évi érték több mint kétszeresét érte el. |
| --- | --- |

(150)

A karbamid importárának törökországi alakulását illetően a Bizottság megállapította, hogy az tökéletesen követte a karbamid importárának alakulását a karbamidot importáló öt legfontosabb piacon (India, Brazília, az Egyesült Államok, az EU, Ausztrália), amelyek a világ karbamidimportjának 60 %-át teszik ki (99). A karbamid importára ezen az öt piacon először enyhén csökkent 2020-ban, majd 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban folyamatosan nőtt. A felülvizsgálati időszakban a 2019. évi érték több mint kétszeresét érte el.

99

| (151) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a karbamid törökországi ára nem torzult. A karbamidnál inkább az árak terén globálisan megfigyelt tendenciákat követte. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a karbamid törökországi ára nem torzult. A karbamidnál inkább az árak terén globálisan megfigyelt tendenciákat követte.

| (152) | Az Egyesült Államokból származó karbamid importárával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a túlzottan magas egységár csak 8 kilogrammot érintett a Törökországba a felülvizsgálati időszakban importált közel 2 millió tonna karbamidból. Ezért ez nem volt hatással a karbamid torzulástól mentes értékének referenciaértékeként használt súlyozott átlagos importárra. |
| --- | --- |

(152)

Az Egyesült Államokból származó karbamid importárával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a túlzottan magas egységár csak 8 kilogrammot érintett a Törökországba a felülvizsgálati időszakban importált közel 2 millió tonna karbamidból. Ezért ez nem volt hatással a karbamid torzulástól mentes értékének referenciaértékeként használt súlyozott átlagos importárra.

| (153) | A Katarból érkező és Indiában dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó behozatallal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy először is a CCCMC nem szolgáltatott bizonyítékot annak igazolására, hogy az indiai hatóságok dömpingre vonatkozó megállapításait ki kellene terjeszteni Katar Törökországba irányuló exportjára. Másodszor, az India által bevezetett intézkedések a melaminra vonatkoztak, nem pedig a karbamidra, a szóban forgó nyersanyagra. |
| --- | --- |

(153)

A Katarból érkező és Indiában dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó behozatallal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy először is a CCCMC nem szolgáltatott bizonyítékot annak igazolására, hogy az indiai hatóságok dömpingre vonatkozó megállapításait ki kellene terjeszteni Katar Törökországba irányuló exportjára. Másodszor, az India által bevezetett intézkedések a melaminra vonatkoztak, nem pedig a karbamidra, a szóban forgó nyersanyagra.

| (154) | A (150)–(153) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolásokat követően a Bizottság elutasította a CCCMC (149) preambulumbekezdésben leírt állításait. |
| --- | --- |

(154)

A (150)–(153) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolásokat követően a Bizottság elutasította a CCCMC (149) preambulumbekezdésben leírt állításait.

| (155) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CCCMC megismételte, hogy a Katarból érkező behozatalt ki kell zárni a karbamid torzulástól mentes költségének számításából, mivel a katari exportra Indiában dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. A fél hivatkozott a Kínából származó egyes rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatára, amelyben a Bizottság elutasította Malajziát mint potenciális reprezentatív országot azon az alapon, hogy az Egyesült Államok dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Malajziából származó ilyen szerelvények behozatalára (100). |
| --- | --- |

(155)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CCCMC megismételte, hogy a Katarból érkező behozatalt ki kell zárni a karbamid torzulástól mentes költségének számításából, mivel a katari exportra Indiában dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. A fél hivatkozott a Kínából származó egyes rozsdamentes acélból készült, tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatára, amelyben a Bizottság elutasította Malajziát mint potenciális reprezentatív országot azon az alapon, hogy az Egyesült Államok dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Malajziából származó ilyen szerelvények behozatalára (100).

100

| (156) | Először is a Bizottság megjegyezte, hogy minden vizsgálatot egyedileg, az ügy sajátos körülményeit figyelembe véve kell értékelni, és az egyik vizsgálat során hozott határozat nem teremt bármely későbbi vizsgálatra általánosan érvényes precedenst. Másodszor, abban az ügyben, amelyre a CCCMC hivatkozott, Malajziát az egyik lehetséges reprezentatív országnak tekintették. Egy másik joghatóság dömpingre vonatkozó megállapításai relevánsak voltak, mivel a malajziai szerelvénygyártók árképzési döntései, amelyeket a dömpingelési gyakorlatuk befolyásolt, torzíthatták SGA-költségeiket és jövedelmezőségi szintjüket. A jelen esetben a Bizottság nem használta fel Katart pénzügyi információk, azaz az SGA-költségek és a torzulástól mentes nyereség forrásaként. Csupán a Törökországba importált karbamid származási országainak egyike volt, és mint ilyen, hozzájárult a karbamid torzulástól mentes költségének értékéhez. Ebből következik, hogy a két helyzet egyáltalán nem analóg. Semmi sem utalt arra (és a kérelmezők sem hoztak fel erre vonatkozó érvet), hogy a harmadik piacra irányuló állítólagos dömpingelési gyakorlat torzító hatással lenne a Törökországba irányuló katari karbamidexport áraira. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(156)

Először is a Bizottság megjegyezte, hogy minden vizsgálatot egyedileg, az ügy sajátos körülményeit figyelembe véve kell értékelni, és az egyik vizsgálat során hozott határozat nem teremt bármely későbbi vizsgálatra általánosan érvényes precedenst. Másodszor, abban az ügyben, amelyre a CCCMC hivatkozott, Malajziát az egyik lehetséges reprezentatív országnak tekintették. Egy másik joghatóság dömpingre vonatkozó megállapításai relevánsak voltak, mivel a malajziai szerelvénygyártók árképzési döntései, amelyeket a dömpingelési gyakorlatuk befolyásolt, torzíthatták SGA-költségeiket és jövedelmezőségi szintjüket. A jelen esetben a Bizottság nem használta fel Katart pénzügyi információk, azaz az SGA-költségek és a torzulástól mentes nyereség forrásaként. Csupán a Törökországba importált karbamid származási országainak egyike volt, és mint ilyen, hozzájárult a karbamid torzulástól mentes költségének értékéhez. Ebből következik, hogy a két helyzet egyáltalán nem analóg. Semmi sem utalt arra (és a kérelmezők sem hoztak fel erre vonatkozó érvet), hogy a harmadik piacra irányuló állítólagos dömpingelési gyakorlat torzító hatással lenne a Törökországba irányuló katari karbamidexport áraira. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (157) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CCCMC megismételte, hogy a Bizottságnak le kell vonnia a tengeri fuvardíjat és a biztosítást a nyersanyagok importárából. A CCCMC szerint a Bizottságnak nem sikerült tisztáznia, hogy az importárak miért tükrözik a reprezentatív ország belföldi piacán uralkodó árszintet. E tekintetben a CCCMC azzal érvelt, hogy egy, a reprezentatív országban található vállalat költségei csak a nyersanyagköltséget és a belföldi fuvarköltséget tartalmazzák. |
| --- | --- |

(157)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a CCCMC megismételte, hogy a Bizottságnak le kell vonnia a tengeri fuvardíjat és a biztosítást a nyersanyagok importárából. A CCCMC szerint a Bizottságnak nem sikerült tisztáznia, hogy az importárak miért tükrözik a reprezentatív ország belföldi piacán uralkodó árszintet. E tekintetben a CCCMC azzal érvelt, hogy egy, a reprezentatív országban található vállalat költségei csak a nyersanyagköltséget és a belföldi fuvarköltséget tartalmazzák.

| (158) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék reprezentatív országbeli gyártója megvizsgálja, hogy belföldi vagy külföldi beszállítótól szerezze-e be a nyersanyagot, összehasonlítja a gyára kapujáig elszállított nyersanyagok összköltségét. A reprezentatív ország valamely belföldi szállítója által szállított nyersanyag esetében ez az összköltség általában a nyersanyag árát és a belföldi fuvardíjat tartalmazza. Ha a nyersanyagot külföldi szállító szállítja, az összköltség általában tartalmazza a nyersanyag árát, a belföldi fuvarozást az exportáló országban, az árumozgatást és a rakodást (azaz az FOB-árat), a tengeri fuvardíjat és a biztosítást (azaz az importstatisztikában szereplő CIF-árat), a behozatali vámot (vagyis a kirakodás utáni árat) és a belföldi fuvardíjat. Egy reprezentatív országbeli gyártó általában csak akkor dönt a külföldről történő beszerzés mellett, ha a gyár kapujáig elszállított áru importára versenyképes a hazai beszállító árával. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyersanyagok CIF-szintű importárai (amelyek tartalmazzák a tengeri fuvardíjat és a biztosítást is) megfelelő helyettesítő értékei voltak ezen nyersanyagok belföldi (gyártelepi szintű) árainak a reprezentatív országban. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék reprezentatív országbeli gyártója megvizsgálja, hogy belföldi vagy külföldi beszállítótól szerezze-e be a nyersanyagot, összehasonlítja a gyára kapujáig elszállított nyersanyagok összköltségét. A reprezentatív ország valamely belföldi szállítója által szállított nyersanyag esetében ez az összköltség általában a nyersanyag árát és a belföldi fuvardíjat tartalmazza. Ha a nyersanyagot külföldi szállító szállítja, az összköltség általában tartalmazza a nyersanyag árát, a belföldi fuvarozást az exportáló országban, az árumozgatást és a rakodást (azaz az FOB-árat), a tengeri fuvardíjat és a biztosítást (azaz az importstatisztikában szereplő CIF-árat), a behozatali vámot (vagyis a kirakodás utáni árat) és a belföldi fuvardíjat. Egy reprezentatív országbeli gyártó általában csak akkor dönt a külföldről történő beszerzés mellett, ha a gyár kapujáig elszállított áru importára versenyképes a hazai beszállító árával. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyersanyagok CIF-szintű importárai (amelyek tartalmazzák a tengeri fuvardíjat és a biztosítást is) megfelelő helyettesítő értékei voltak ezen nyersanyagok belföldi (gyártelepi szintű) árainak a reprezentatív országban. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

3.2.2.3.2.   Energia és közüzemi szolgáltatások

| (159) | A Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, 2021 második felében és 2022 első felében ipari felhasználóknak felszámított, átlagos villamosenergia-árakat kívánta használni (101). A Bizottság a 70 000 és 150 000 MWh közötti felhasználási sávra érvényes tarifákat alkalmazta. Az alkalmazandó fogyasztási sáv meghatározásához a Bizottság a Xinjiang XLX által közölt villamosenergia-felhasználást használta rendelkezésre álló tényként. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, 2021 második felében és 2022 első felében ipari felhasználóknak felszámított, átlagos villamosenergia-árakat kívánta használni (101). A Bizottság a 70 000 és 150 000 MWh közötti felhasználási sávra érvényes tarifákat alkalmazta. Az alkalmazandó fogyasztási sáv meghatározásához a Bizottság a Xinjiang XLX által közölt villamosenergia-felhasználást használta rendelkezésre álló tényként.

101

| (160) | A Török Statisztikai Intézet által közölt villamosenergia-árak az összes adót tartalmazták. Ezért a Bizottság levonta a 18 %-os héát a nemzeti statisztikákban szereplő villamosenergia-árból. |
| --- | --- |

(160)

A Török Statisztikai Intézet által közölt villamosenergia-árak az összes adót tartalmazták. Ezért a Bizottság levonta a 18 %-os héát a nemzeti statisztikákban szereplő villamosenergia-árból.

| (161) | A Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, 2021 második felében és 2022 első felében ipari felhasználóknak felszámított, átlagos földgázárakat kívánta használni (102). A Bizottság a 26 100 000 és 104 000 000 m3 közötti felhasználási sávra érvényes tarifákat alkalmazta. Az alkalmazandó fogyasztási sáv meghatározásához a Bizottság a Xinjiang XLX által közölt földgázfelhasználást használta rendelkezésre álló tényként. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, 2021 második felében és 2022 első felében ipari felhasználóknak felszámított, átlagos földgázárakat kívánta használni (102). A Bizottság a 26 100 000 és 104 000 000 m3 közötti felhasználási sávra érvényes tarifákat alkalmazta. Az alkalmazandó fogyasztási sáv meghatározásához a Bizottság a Xinjiang XLX által közölt földgázfelhasználást használta rendelkezésre álló tényként.

102

3

| (162) | A török statisztikákban használt mértékegység a köbméter volt. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben azonban a fogyasztás gigajoule-ban (GJ) szerepelt. A Bizottság a 0,0373 GJ/m3 átváltási együtthatót használta Törökországban egy gigajoule földgáz torzulástól mentes költségének meghatározásához. |
| --- | --- |

(162)

A török statisztikákban használt mértékegység a köbméter volt. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben azonban a fogyasztás gigajoule-ban (GJ) szerepelt. A Bizottság a 0,0373 GJ/m3 átváltási együtthatót használta Törökországban egy gigajoule földgáz torzulástól mentes költségének meghatározásához.

3

| (163) | A Török Statisztikai Intézet által közölt földgázárak az összes adót tartalmazták. Ezért a Bizottság levonta a 18 %-os héát a nemzeti statisztikákban szereplő földgázárból. |
| --- | --- |

(163)

A Török Statisztikai Intézet által közölt földgázárak az összes adót tartalmazták. Ezért a Bizottság levonta a 18 %-os héát a nemzeti statisztikákban szereplő földgázárból.

| (164) | A torzulástól mentes gőzköltség meghatározásához a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben alkalmazott megközelítést használta. A kérelmezők a torzulástól mentes gőzköltséget úgy határozták meg, hogy a földgáz torzulástól mentes költségét megszorozták egy tényezővel, amely a földgázköltség és a gőzköltség közötti, a kérelmezők által megfigyelt empirikus kapcsolaton alapult. |
| --- | --- |

(164)

A torzulástól mentes gőzköltség meghatározásához a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben alkalmazott megközelítést használta. A kérelmezők a torzulástól mentes gőzköltséget úgy határozták meg, hogy a földgáz torzulástól mentes költségét megszorozták egy tényezővel, amely a földgázköltség és a gőzköltség közötti, a kérelmezők által megfigyelt empirikus kapcsolaton alapult.

| (165) | A Bizottság a Törökországban érvényes vízdíjakat használta, nevezetesen a Kocaeli tartományban a vízellátásért, szennyvízgyűjtésért és -kezelésért felelős Kocaeli Városi Vízügyi és Csatornázási Főigazgatóság (103) által ipari felhasználóknak felszámított díjakat. Az alkalmazandó árak a török hatóság honlapján könnyen elérhetőek voltak. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság a Törökországban érvényes vízdíjakat használta, nevezetesen a Kocaeli tartományban a vízellátásért, szennyvízgyűjtésért és -kezelésért felelős Kocaeli Városi Vízügyi és Csatornázási Főigazgatóság (103) által ipari felhasználóknak felszámított díjakat. Az alkalmazandó árak a török hatóság honlapján könnyen elérhetőek voltak.

103

| (166) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC azzal érvelt, hogy a török villamosenergia- és földgázköltségek torzultak, mivel a felülvizsgálati időszak során jelentősen nőttek. Az Independent Commodity Intelligence Services (ICIS) által 2022. március 23-án közzétett, melaminról szóló (Európa) jelentést (104) idézve a CCCMC azt állította, hogy az energiaárak emelkedését az Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborúját követően fellépő földgázárnyomás okozta. |
| --- | --- |

(166)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a CCCMC azzal érvelt, hogy a török villamosenergia- és földgázköltségek torzultak, mivel a felülvizsgálati időszak során jelentősen nőttek. Az Independent Commodity Intelligence Services (ICIS) által 2022. március 23-án közzétett, melaminról szóló (Európa) jelentést (104) idézve a CCCMC azt állította, hogy az energiaárak emelkedését az Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborúját követően fellépő földgázárnyomás okozta.

104

| (167) | Elöljáróban a Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC által idézett jelentés nem tartalmaz az európai energiaárak alakulására vonatkozó átfogó elemzést, különösen a kínai árakkal összehasonlításban. Pusztán megemlítette az emelkedő földgázárakat a 2022 második negyedévére, azaz a felülvizsgálati időszak utolsó negyedévére vonatkozó melaminár-tárgyalások kapcsán. |
| --- | --- |

(167)

Elöljáróban a Bizottság megjegyezte, hogy a CCCMC által idézett jelentés nem tartalmaz az európai energiaárak alakulására vonatkozó átfogó elemzést, különösen a kínai árakkal összehasonlításban. Pusztán megemlítette az emelkedő földgázárakat a 2022 második negyedévére, azaz a felülvizsgálati időszak utolsó negyedévére vonatkozó melaminár-tárgyalások kapcsán.

| (168) | Ezenkívül Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborúja világszerte megzavarta az energiapiacokat (105). Ezért a törökországi energiaárak növekvő tendenciája önmagában aligha tekinthető olyan elszigetelt jelenségnek, amely kizárólag a török piacra érvényes. |
| --- | --- |

(168)

Ezenkívül Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborúja világszerte megzavarta az energiapiacokat (105). Ezért a törökországi energiaárak növekvő tendenciája önmagában aligha tekinthető olyan elszigetelt jelenségnek, amely kizárólag a török piacra érvényes.

105

| (169) | Bár a villamos energia és a földgáz eredetileg meghatározott torzulástól mentes költsége a számtanilag képzett rendes értéknek mindössze 5 %-át tette ki, a gőz torzulástól mentes költsége a földgázköltséghez kötött, és a számtanilag képzett rendes érték 15 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(169)

Bár a villamos energia és a földgáz eredetileg meghatározott torzulástól mentes költsége a számtanilag képzett rendes értéknek mindössze 5 %-át tette ki, a gőz torzulástól mentes költsége a földgázköltséghez kötött, és a számtanilag képzett rendes érték 15 %-át tette ki.

| (170) | Ezért a Bizottság tovább vizsgálta a törökországi ipari felhasználók által fizetett energiaárak alakulását. A Bizottság a villamos energia torzulástól mentes költségét eredetileg 0,65 CNY/kWh, a földgázét pedig 80,91 CNY/GJ szintben állapította meg. |
| --- | --- |

(170)

Ezért a Bizottság tovább vizsgálta a törökországi ipari felhasználók által fizetett energiaárak alakulását. A Bizottság a villamos energia torzulástól mentes költségét eredetileg 0,65 CNY/kWh, a földgázét pedig 80,91 CNY/GJ szintben állapította meg.

| (171) | A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a villamos energia és a földgáz ára olyan ütemben emelkedett Törökországban, amely messze meghaladta az amúgy is nagyon magas inflációs rátát (78,6 % (106)). Az energiaárak különösen 2022 első felében nőttek, amikor is az áram három és félszeresébe, a gáz pedig hatszorosába került, mint 2021 első felében. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a villamos energia és a földgáz ára olyan ütemben emelkedett Törökországban, amely messze meghaladta az amúgy is nagyon magas inflációs rátát (78,6 % (106)). Az energiaárak különösen 2022 első felében nőttek, amikor is az áram három és félszeresébe, a gáz pedig hatszorosába került, mint 2021 első felében.

106

| (172) | Ezért, figyelembe véve a villamos energia, a földgáz és a gőz számtanilag képzett rendes értékben képviselt jelentős hányadát, a Bizottság helyénvalónak találta a villamos energia és a földgáz eredetileg meghatározott torzulástól mentes költségének kiigazítását. A Bizottság a 2021 második felében a török ipari felhasználóknak felszámított villamosenergia- és földgázárat vette kiindulópontként, és a 2022 első felére érvényes referenciaérték meghatározásához ezeket a tarifákat megnövelte a Xinjiang XLX esetében megállapított energiaár-növekedésnek (107) megfelelően. Ezt követően a Bizottság kiszámította a villamos energia, a gáz és a gőz torzulástól mentes átlagköltségét a 2021 második felében Törökországban érvényes tényleges árak és a 2022 első félévére vonatkozó, kiigazított értékek alapján. E kiigazításokat követően a villamos energia, a földgáz és a gőz számtanilag képzett rendes értékben képviselt hányada 15 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(172)

Ezért, figyelembe véve a villamos energia, a földgáz és a gőz számtanilag képzett rendes értékben képviselt jelentős hányadát, a Bizottság helyénvalónak találta a villamos energia és a földgáz eredetileg meghatározott torzulástól mentes költségének kiigazítását. A Bizottság a 2021 második felében a török ipari felhasználóknak felszámított villamosenergia- és földgázárat vette kiindulópontként, és a 2022 első felére érvényes referenciaérték meghatározásához ezeket a tarifákat megnövelte a Xinjiang XLX esetében megállapított energiaár-növekedésnek (107) megfelelően. Ezt követően a Bizottság kiszámította a villamos energia, a gáz és a gőz torzulástól mentes átlagköltségét a 2021 második felében Törökországban érvényes tényleges árak és a 2022 első félévére vonatkozó, kiigazított értékek alapján. E kiigazításokat követően a villamos energia, a földgáz és a gőz számtanilag képzett rendes értékben képviselt hányada 15 %-ra csökkent.

107

3.2.2.3.3.   Munkaerő

| (173) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők a Gazdaságkutató Intézet által közzétett, a törökországi szakképzett (ipari szektorban dolgozó mérnökök) és szakképzetlen munkaerő (gyári munkások) bérére vonatkozó információkat használtak fel (108). A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem nyilvános változatában, illetve a megfelelő internetes oldalon elérhető információk azonban nem tették lehetővé annak megerősítését, hogy adatok mely időszakot fednek el. Továbbá a kérelmezők által alkalmazott referenciaérték csak a béreket tartalmazta, a további munkaköltséget (például járulékokat) azonban nem. |
| --- | --- |

(173)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők a Gazdaságkutató Intézet által közzétett, a törökországi szakképzett (ipari szektorban dolgozó mérnökök) és szakképzetlen munkaerő (gyári munkások) bérére vonatkozó információkat használtak fel (108). A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem nyilvános változatában, illetve a megfelelő internetes oldalon elérhető információk azonban nem tették lehetővé annak megerősítését, hogy adatok mely időszakot fednek el. Továbbá a kérelmezők által alkalmazott referenciaérték csak a béreket tartalmazta, a további munkaköltséget (például járulékokat) azonban nem.

108

| (174) | Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a Török Statisztikai Hivataltól származó, az érintett iparág munkaerőköltségére vonatkozó információkat használja fel (109). A Bizottság az Európai Közösségen belül folyó gazdasági tevékenységek közös statisztikai osztályozási rendszere (NACE Rev. 2) (110) 20. ágazatában („Vegyi anyag és termék gyártása”) szereplő legfrissebb óránkénti munkaerőköltséget (111) használta fel. Mivel a legfrissebb adatok csak a 2020-as évet fedték le, a Bizottság a Török Statisztikai Hivatal által közzétett, 2021 harmadik és negyedik negyedévére, valamint 2022 első és második negyedévére alkalmazandó munkaerőköltség-index (112) alapján kiigazította a munkaerőköltséget. |
| --- | --- |

(174)

Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a Török Statisztikai Hivataltól származó, az érintett iparág munkaerőköltségére vonatkozó információkat használja fel (109). A Bizottság az Európai Közösségen belül folyó gazdasági tevékenységek közös statisztikai osztályozási rendszere (NACE Rev. 2) (110) 20. ágazatában („Vegyi anyag és termék gyártása”) szereplő legfrissebb óránkénti munkaerőköltséget (111) használta fel. Mivel a legfrissebb adatok csak a 2020-as évet fedték le, a Bizottság a Török Statisztikai Hivatal által közzétett, 2021 harmadik és negyedik negyedévére, valamint 2022 első és második negyedévére alkalmazandó munkaerőköltség-index (112) alapján kiigazította a munkaerőköltséget.

109

110

111

112

3.2.2.3.4.   Melléktermékek

| (175) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk szerint a melamin előállítása során csak egyetlen melléktermék, ammónium keletkezik. A torzulástól mentes ár megállapításához a Bizottság a nyersanyagoknál alkalmazott módszer szerint a behozatali vámokat és a belső szállítási költségeket is hozzáadta a Törökországba irányuló behozatal átlagárához. |
| --- | --- |

(175)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk szerint a melamin előállítása során csak egyetlen melléktermék, ammónium keletkezik. A torzulástól mentes ár megállapításához a Bizottság a nyersanyagoknál alkalmazott módszer szerint a behozatali vámokat és a belső szállítási költségeket is hozzáadta a Törökországba irányuló behozatal átlagárához.

| (176) | A melléktermékként keletkező ammóniát a karbamidüzemben visszavezetik a gyártási folyamatba. A hatályvesztési felülvizsgálati kérelem szerint az ilyen ammónia hatékonysága alacsonyabb, mint az eredetileg karbamidüzemben történő felhasználásra előállított ammónia hatékonysága. Ezért a kérelmezők korábbi tapasztalataik alapján egy adott százalékkal csökkentették a melléktermék torzulástól mentes értékét. A Bizottság ugyanezt a kiigazítási együtthatót alkalmazta. |
| --- | --- |

(176)

A melléktermékként keletkező ammóniát a karbamidüzemben visszavezetik a gyártási folyamatba. A hatályvesztési felülvizsgálati kérelem szerint az ilyen ammónia hatékonysága alacsonyabb, mint az eredetileg karbamidüzemben történő felhasználásra előállított ammónia hatékonysága. Ezért a kérelmezők korábbi tapasztalataik alapján egy adott százalékkal csökkentették a melléktermék torzulástól mentes értékét. A Bizottság ugyanezt a kiigazítási együtthatót alkalmazta.

3.2.2.3.5.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (177) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett az általános előállítási költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(177)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett az általános előállítási költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (178) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők az állandó költséget az egyik kérelmezőnél egy tonna melamin előállítása során felmerült állandó költség alapján becsülték meg. A becsült állandó költséget lefelé módosították, hogy tükrözze a Törökország és a kérelmező székhelye szerinti tagállam fejlettségi szintje közötti különbséget. |
| --- | --- |

(178)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a kérelmezők az állandó költséget az egyik kérelmezőnél egy tonna melamin előállítása során felmerült állandó költség alapján becsülték meg. A becsült állandó költséget lefelé módosították, hogy tükrözze a Törökország és a kérelmező székhelye szerinti tagállam fejlettségi szintje közötti különbséget.

| (179) | A Bizottság ezt az állandó költséget a felperesek által alkalmazott módszert követve gyártási általános költségként vette figyelembe a torzulástól mentes gyártási költség kiszámításakor. A Bizottság az állandó költség tényleges értékét aktualizálta a (178) preambulumbekezdésben említett kérelmező által a kérdőívre adott, ellenőrzött válasz alapján, és kiigazította a gazdasági fejlettségi szint közötti különbség tekintetében. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság ezt az állandó költséget a felperesek által alkalmazott módszert követve gyártási általános költségként vette figyelembe a torzulástól mentes gyártási költség kiszámításakor. A Bizottság az állandó költség tényleges értékét aktualizálta a (178) preambulumbekezdésben említett kérelmező által a kérdőívre adott, ellenőrzött válasz alapján, és kiigazította a gazdasági fejlettségi szint közötti különbség tekintetében.

| (180) | A (137) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint Törökországban nem volt melamingyártó. Ezért a Bizottság az SGA-költségeket és a nyereséget három, ugyanabban az általános termékkategóriában működő török gyártó pénzügyi információi alapján állapította meg. A jelen vizsgálatban ez az ammónia-értékláncba (amelynek a melamin is része) tartozó termékek, nevezetesen a nitrogénműtrágyák gyártóit jelenti. |
| --- | --- |

(180)

A (137) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint Törökországban nem volt melamingyártó. Ezért a Bizottság az SGA-költségeket és a nyereséget három, ugyanabban az általános termékkategóriában működő török gyártó pénzügyi információi alapján állapította meg. A jelen vizsgálatban ez az ammónia-értékláncba (amelynek a melamin is része) tartozó termékek, nevezetesen a nitrogénműtrágyák gyártóit jelenti.

| (181) | A Bizottság felhasználta azokat a felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi információkat, amelyeket az Ege Gübre (113), a Tekfen (114) és a Bagfaş (115) tett közzé internetes oldalán vagy egy nyilvánosságra hozatalra szolgáló online platformon keresztül. Amennyiben rendelkezésre álltak, a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez legközelebb eső szegmensre vonatkozóan jelentett adatokra támaszkodott. A befektetési tevékenységhez köthető bevételeket és ráfordításokat a Bizottság figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság felhasználta azokat a felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi információkat, amelyeket az Ege Gübre (113), a Tekfen (114) és a Bagfaş (115) tett közzé internetes oldalán vagy egy nyilvánosságra hozatalra szolgáló online platformon keresztül. Amennyiben rendelkezésre álltak, a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez legközelebb eső szegmensre vonatkozóan jelentett adatokra támaszkodott. A befektetési tevékenységhez köthető bevételeket és ráfordításokat a Bizottság figyelmen kívül hagyta.

113

114

115

| (182) | Mindhárom vállalat rendelkezett a felülvizsgálati időszakot lefedő időszakokra vonatkozó pénzügyi információkkal. Ezenkívül mindhárom vállalat nyereséges volt a felülvizsgálati időszakban. Ezért a Bizottság a reprezentatív országban érvényes, torzulástól mentes SGA-költségek és nyereség meghatározásához kiszámította az SGA-költségek és a nyereség súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(182)

Mindhárom vállalat rendelkezett a felülvizsgálati időszakot lefedő időszakokra vonatkozó pénzügyi információkkal. Ezenkívül mindhárom vállalat nyereséges volt a felülvizsgálati időszakban. Ezért a Bizottság a reprezentatív országban érvényes, torzulástól mentes SGA-költségek és nyereség meghatározásához kiszámította az SGA-költségek és a nyereség súlyozott átlagát.

| (183) | A Bizottság az SGA-költségek és nyereség súlyozott átlagát az eladott áruk bekerülési értékének 16,5, illetve 21,6 százalékában határozta meg. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság az SGA-költségek és nyereség súlyozott átlagát az eladott áruk bekerülési értékének 16,5, illetve 21,6 százalékában határozta meg.

| (184) | A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a CCCMC azzal érvelt, hogy a nitrogénműtrágyák a melamintól eltérő fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkező, más végfelhasználású és sajátos fogyasztói körnek szánt termékek. Ezért a törökországi melamingyártók pénzügyi adatait kell felhasználni. Ha ilyen adatok nem állnak rendelkezésre, a Bizottságnak a kérelmezők – mint tényleges melamingyártók – SGA-költségeit és nyereségét kell használnia. Végezetül pedig, ha a Bizottság ragaszkodik a török vállalatok pénzügyi információinak felhasználásához, csak a Tekfen SGA-költségeit és nyereségét szabad figyelembe vennie, mivel a másik két vállalat nem rendelkezett auditált pénzügyi adatokkal. |
| --- | --- |

(184)

A forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a CCCMC azzal érvelt, hogy a nitrogénműtrágyák a melamintól eltérő fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkező, más végfelhasználású és sajátos fogyasztói körnek szánt termékek. Ezért a törökországi melamingyártók pénzügyi adatait kell felhasználni. Ha ilyen adatok nem állnak rendelkezésre, a Bizottságnak a kérelmezők – mint tényleges melamingyártók – SGA-költségeit és nyereségét kell használnia. Végezetül pedig, ha a Bizottság ragaszkodik a török vállalatok pénzügyi információinak felhasználásához, csak a Tekfen SGA-költségeit és nyereségét szabad figyelembe vennie, mivel a másik két vállalat nem rendelkezett auditált pénzügyi adatokkal.

| (185) | A Bizottság megjegyezte, hogy az ammónia-értékláncban előállított nitrogénműtrágyák minden további nélkül tekinthetők ugyanabba az általános termékkategóriába tartozónak. Az uniós gyártók SGA-költségeit és nyereségét a jelen ügyben nem lehetett felhasználni, tekintettel Kína és az Unió eltérő gazdasági fejlettségi szintjére. Végezetül sem a Bizottság, sem a CCCMC nem tudta megállapítani, hogy az Ege Gübre és a Bagfaş pénzügyi információit auditálták-e vagy sem. Mivel a jelenlegi vizsgálat során a Bizottság olyan vállalatok pénzügyi információira támaszkodott, amelyek ténylegesen nem gyártották a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, a három gyártó súlyozott átlagát megfelelőbbnek és reprezentatívabbnak ítélte. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság megjegyezte, hogy az ammónia-értékláncban előállított nitrogénműtrágyák minden további nélkül tekinthetők ugyanabba az általános termékkategóriába tartozónak. Az uniós gyártók SGA-költségeit és nyereségét a jelen ügyben nem lehetett felhasználni, tekintettel Kína és az Unió eltérő gazdasági fejlettségi szintjére. Végezetül sem a Bizottság, sem a CCCMC nem tudta megállapítani, hogy az Ege Gübre és a Bagfaş pénzügyi információit auditálták-e vagy sem. Mivel a jelenlegi vizsgálat során a Bizottság olyan vállalatok pénzügyi információira támaszkodott, amelyek ténylegesen nem gyártották a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, a három gyártó súlyozott átlagát megfelelőbbnek és reprezentatívabbnak ítélte.

| (186) | Következésképpen a Bizottság elutasította a CCCMC torzulástól mentes SGA-költségekkel és nyereséggel kapcsolatos állításait. |
| --- | --- |

(186)

Következésképpen a Bizottság elutasította a CCCMC torzulástól mentes SGA-költségekkel és nyereséggel kapcsolatos állításait.

| (187) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC újfent megjegyezte, hogy a Bizottságnak ki kell zárnia az Ege Gübrét és Bagfaşt az SGA-költségek és a nyereség megállapításából, mivel nem világos, hogy a két vállalat pénzügyi beszámolóját auditálták-e. |
| --- | --- |

(187)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC újfent megjegyezte, hogy a Bizottságnak ki kell zárnia az Ege Gübrét és Bagfaşt az SGA-költségek és a nyereség megállapításából, mivel nem világos, hogy a két vállalat pénzügyi beszámolóját auditálták-e.

| (188) | E tekintetben a Bizottság további kutatásokat végzett, és sikerült megerősítenie, hogy mindkét vállalat, vagyis az Ege Gübre (116) és a Bagfaş (117) pénzügyi információit az SGA-költségek és a nyereség megállapításához használt időszakokban auditálták. A Bizottság ezért elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(188)

E tekintetben a Bizottság további kutatásokat végzett, és sikerült megerősítenie, hogy mindkét vállalat, vagyis az Ege Gübre (116) és a Bagfaş (117) pénzügyi információit az SGA-költségek és a nyereség megállapításához használt időszakokban auditálták. A Bizottság ezért elutasítja ezt az állítást.

116

117

3.2.2.4.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (189) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(189)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (190) | mivel a melamin olyan áru, amelynek nincsenek további terméktípusai, a Bizottság a rendes értéket csak egy termékre (terméktípusra) számította ki. |
| --- | --- |

(190)

mivel a melamin olyan áru, amelynek nincsenek további terméktípusai, a Bizottság a rendes értéket csak egy termékre (terméktípusra) számította ki.

| (191) | A Bizottság megállapította a torzulástól mentes előállítási költséget. Az exportáló gyártók érdemi együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a melamin előállításához felhasznált egyes termelési tényezők felhasználására vonatkozóan a kérelmezők nyújtottak be a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság megállapította a torzulástól mentes előállítási költséget. Az exportáló gyártók érdemi együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a melamin előállításához felhasznált egyes termelési tényezők felhasználására vonatkozóan a kérelmezők nyújtottak be a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben.

| (192) | A torzulástól mentes gyártási költségből a Bizottság levonta a melléktermék torzulástól mentes értékét, amelyet a hatékonyságcsökkenésre tekintettel lefelé módosított (lásd a (175) és (176) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(192)

A torzulástól mentes gyártási költségből a Bizottság levonta a melléktermék torzulástól mentes értékét, amelyet a hatékonyságcsökkenésre tekintettel lefelé módosított (lásd a (175) és (176) preambulumbekezdést).

| (193) | Ezt követően a Bizottság a torzulásmentes gyártási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A kérelmezők a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben állandó költségként tüntették fel a gyártási általános költségeket. A Bizottság az állandó költség értékét az érintett kérelmező kárra vonatkozó kérdőívre adott válaszával összhangban frissítette, és a gazdasági fejlettségi szint különbsége miatt lefelé módosította. |
| --- | --- |

(193)

Ezt követően a Bizottság a torzulásmentes gyártási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A kérelmezők a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben állandó költségként tüntették fel a gyártási általános költségeket. A Bizottság az állandó költség értékét az érintett kérelmező kárra vonatkozó kérdőívre adott válaszával összhangban frissítette, és a gazdasági fejlettségi szint különbsége miatt lefelé módosította.

| (194) | Ezenkívül a Bizottság 16,5 %-os torzulástól mentes SGA-költségeket, illetve a 21,6 %-os nyereséget hozzáadta a torzulástól mentes termelési költséghez (lásd a (180)–(183) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(194)

Ezenkívül a Bizottság 16,5 %-os torzulástól mentes SGA-költségeket, illetve a 21,6 %-os nyereséget hozzáadta a torzulástól mentes termelési költséghez (lásd a (180)–(183) preambulumbekezdést).

| (195) | Végül a Bizottság megállapította, hogy a Kínában a melaminexportra kivetett hozzáadottérték-adót (13 %) csak részben (10 %) térítették vissza. A fizetett, illetve fizetendő héa és a visszatérített összeg közötti különbség növelte a kínai gyártók költségeit az exportra szánt melamint előállítása során. A Bizottság ezért további 3 %-kal növelte a melamin torzításmentes értékét a (191)–(194) preambulumbekezdéssel összhangban. |
| --- | --- |

(195)

Végül a Bizottság megállapította, hogy a Kínában a melaminexportra kivetett hozzáadottérték-adót (13 %) csak részben (10 %) térítették vissza. A fizetett, illetve fizetendő héa és a visszatérített összeg közötti különbség növelte a kínai gyártók költségeit az exportra szánt melamint előállítása során. A Bizottság ezért további 3 %-kal növelte a melamin torzításmentes értékét a (191)–(194) preambulumbekezdéssel összhangban.

| (196) | Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(196)

Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.2.3.   Exportár

Exportár

| (197) | A kínai exportáló gyártók érdemi együttműködésének hiányában a Bizottság a melamin összes behozatalára vonatkozó exportárat az Eurostat CIF-paritáson nyilvántartásba vett importadatai alapján határozta meg, amelyeket a tengeri fuvarozási, a biztosítási és a Kínában felmerülő belföldi szállítási költségek levonásával gyártelepi szintre igazított. |
| --- | --- |

(197)

A kínai exportáló gyártók érdemi együttműködésének hiányában a Bizottság a melamin összes behozatalára vonatkozó exportárat az Eurostat CIF-paritáson nyilvántartásba vett importadatai alapján határozta meg, amelyeket a tengeri fuvarozási, a biztosítási és a Kínában felmerülő belföldi szállítási költségek levonásával gyártelepi szintre igazított.

| (198) | A Kínából történő szállítás esetében a tengeri szállítási és biztosítási költségek átlagos költsége a GTA-ban elérhető importstatisztikákon (118) alapult. A Bizottság a tengeri fuvarozás és a biztosítás költségét a Kínából származó melamin (CIF-szinten nyilvántartott) Unióban érvényes behozatali egységára, valamint a Kínából az Unióba exportált melamin (FOB-szinten nyilvántartott) kiviteli egységára közötti különbségként állapította meg a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(198)

A Kínából történő szállítás esetében a tengeri szállítási és biztosítási költségek átlagos költsége a GTA-ban elérhető importstatisztikákon (118) alapult. A Bizottság a tengeri fuvarozás és a biztosítás költségét a Kínából származó melamin (CIF-szinten nyilvántartott) Unióban érvényes behozatali egységára, valamint a Kínából az Unióba exportált melamin (FOB-szinten nyilvántartott) kiviteli egységára közötti különbségként állapította meg a felülvizsgálati időszakban.

118

| (199) | A kínai belföldi szállítás költségeinél a Bizottság a Doing Business Kínára vonatkozó országjelentését vette alapul (119). |
| --- | --- |

(199)

A kínai belföldi szállítás költségeinél a Bizottság a Doing Business Kínára vonatkozó országjelentését vette alapul (119).

119

3.2.4.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek

Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek

| (200) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve meghaladta a 40 %-ot. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve meghaladta a 40 %-ot.

| (201) | Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. |
| --- | --- |

(201)

Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott.

3.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége

A dömping folytatódásának valószínűsége

| (202) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömpingre vonatkozó megállapításait követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a következőket: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(202)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömpingre vonatkozó megállapításait követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a következőket: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

3.3.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (203) | Együttműködés hiányában a Bizottság a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott információk alapján állapította meg (120). Az éves termelési kapacitást a Bizottság a 2020-as termelési kapacitás és a kérelmezők által jelentett, 2021-ben folyamatban lévő kapacitásbővítési projektek alapján becsülte meg (121). Ezenkívül az Eurotecnica által közzétett információk alapján a Bizottság további kapacitásbővítési projekteket azonosított (amelyek nem szerepelnek a CEH-jelentésben) (122). Következésképpen a felülvizsgálati időszakban már rendelkezésre álló [2 600 000–2 800 000] tonnás éves termelési kapacitás a következő években valószínűleg [3 000 000–3 200 000] tonnára fog bővülni. |
| --- | --- |

(203)

Együttműködés hiányában a Bizottság a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szolgáltatott információk alapján állapította meg (120). Az éves termelési kapacitást a Bizottság a 2020-as termelési kapacitás és a kérelmezők által jelentett, 2021-ben folyamatban lévő kapacitásbővítési projektek alapján becsülte meg (121). Ezenkívül az Eurotecnica által közzétett információk alapján a Bizottság további kapacitásbővítési projekteket azonosított (amelyek nem szerepelnek a CEH-jelentésben) (122). Következésképpen a felülvizsgálati időszakban már rendelkezésre álló [2 600 000–2 800 000] tonnás éves termelési kapacitás a következő években valószínűleg [3 000 000–3 200 000] tonnára fog bővülni.

120

121

122

| (204) | A kapacitáskihasználás a becslések szerint [40–45] % volt a felülvizsgálati időszakban, és 2025-ig várhatóan [45–55] %-ra fog növekedni (123). Következésképpen a termelési volumen [1 040 000–1 260 000] tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, és 2025-ig várhatóan [1 350 000–1 760 000] tonnára fog növekedni. |
| --- | --- |

(204)

A kapacitáskihasználás a becslések szerint [40–45] % volt a felülvizsgálati időszakban, és 2025-ig várhatóan [45–55] %-ra fog növekedni (123). Következésképpen a termelési volumen [1 040 000–1 260 000] tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, és 2025-ig várhatóan [1 350 000–1 760 000] tonnára fog növekedni.

123

| (205) | A kínai szabad kapacitás így több mint 1 500 000 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, és a közeljövőben 1 400 000 és 1 600 000 tonna között mozoghat. Ez a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás közel négyszerese. |
| --- | --- |

(205)

A kínai szabad kapacitás így több mint 1 500 000 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, és a közeljövőben 1 400 000 és 1 600 000 tonna között mozoghat. Ez a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás közel négyszerese.

| (206) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely az Unióba irányuló exportra mozgósítható, ami az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel a dömpingáron megvalósuló export növekedésével járna. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amely az Unióba irányuló exportra mozgósítható, ami az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel a dömpingáron megvalósuló export növekedésével járna.

3.3.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (207) | Az uniós piac vonzerejének meghatározása érdekében a Bizottság megvizsgálta az Unióba irányuló kínai export árait – összehasonlítva azokat a harmadik országok piacaira irányuló export áraival –, az uniós piac méretét, valamint a piacaikat a kínai melamin előtt bezáró harmadik országok által bevezetett meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(207)

Az uniós piac vonzerejének meghatározása érdekében a Bizottság megvizsgálta az Unióba irányuló kínai export árait – összehasonlítva azokat a harmadik országok piacaira irányuló export áraival –, az uniós piac méretét, valamint a piacaikat a kínai melamin előtt bezáró harmadik országok által bevezetett meglévő intézkedéseket.

| (208) | Érdemi együttműködés hiányában a Bizottság a 2933 61 HR-alszám (melamin) kínai exportjára vonatkozó GTA-statisztikákat (124) használta fel ahhoz, hogy összehasonlítsa az Unióba irányuló kínai export árait a harmadik piacokra irányuló kínai export áraival, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon felszámított átlagos értékesítési árakkal. |
| --- | --- |

(208)

Érdemi együttműködés hiányában a Bizottság a 2933 61 HR-alszám (melamin) kínai exportjára vonatkozó GTA-statisztikákat (124) használta fel ahhoz, hogy összehasonlítsa az Unióba irányuló kínai export árait a harmadik piacokra irányuló kínai export áraival, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon felszámított átlagos értékesítési árakkal.

124

| (209) | A felülvizsgálati időszakban a kínai gyártók 588 ezer tonna melamint exportáltak, azaz becsült termelésük körülbelül felét. A legfontosabb harmadik országbeli exportpiacaik India (14 %), Törökország (12 %), Oroszország (8 %), Brazília (8 %), Vietnám (6 %) és Thaiföld (6 %) voltak. |
| --- | --- |

(209)

A felülvizsgálati időszakban a kínai gyártók 588 ezer tonna melamint exportáltak, azaz becsült termelésük körülbelül felét. A legfontosabb harmadik országbeli exportpiacaik India (14 %), Törökország (12 %), Oroszország (8 %), Brazília (8 %), Vietnám (6 %) és Thaiföld (6 %) voltak.

| (210) | Az Unióba irányuló kínai export súlyozott átlagára (FOB-szinten) a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal volt magasabb, mint a (209) preambulumbekezdésben említett hat legfontosabb exportpiacra irányuló export súlyozott átlagára. Ezenkívül az Unióba irányuló export ára 12 %-kal magasabb volt, mint az Indiába irányuló export ára, amely a második legfontosabb exportpiac (a 15 %-os részesedéssel rendelkező Unió után). |
| --- | --- |

(210)

Az Unióba irányuló kínai export súlyozott átlagára (FOB-szinten) a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal volt magasabb, mint a (209) preambulumbekezdésben említett hat legfontosabb exportpiacra irányuló export súlyozott átlagára. Ezenkívül az Unióba irányuló export ára 12 %-kal magasabb volt, mint az Indiába irányuló export ára, amely a második legfontosabb exportpiac (a 15 %-os részesedéssel rendelkező Unió után).

| (211) | A Bizottság továbbá kiigazította a (209) preambulumbekezdésben felsorolt harmadik piacokra irányuló (FOB-szintű) kínai exportárakat az uniós határparitású CIF-árakra, hozzáadva a Kínából az Unióba történő tengeri szállítás és a biztosítás átlagköltségét (lásd a (198) preambulumbekezdést). Az ilyen harmadik országokba irányuló export árai 27 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók által az uniós piacon felszámított átlagos értékesítési ár. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártót arra ösztönöznék, hogy magasabb árakon exportáljon az Unióba, mint a harmadik országbeli vevőknek felszámított árak, de alacsonyabb árakon, mint az uniós gyártók értékesítési árai, így további nyomást gyakorolva az uniós árakra. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság továbbá kiigazította a (209) preambulumbekezdésben felsorolt harmadik piacokra irányuló (FOB-szintű) kínai exportárakat az uniós határparitású CIF-árakra, hozzáadva a Kínából az Unióba történő tengeri szállítás és a biztosítás átlagköltségét (lásd a (198) preambulumbekezdést). Az ilyen harmadik országokba irányuló export árai 27 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók által az uniós piacon felszámított átlagos értékesítési ár. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártót arra ösztönöznék, hogy magasabb árakon exportáljon az Unióba, mint a harmadik országbeli vevőknek felszámított árak, de alacsonyabb árakon, mint az uniós gyártók értékesítési árai, így további nyomást gyakorolva az uniós árakra.

| (212) | Ezenkívül a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás hozzávetőlegesen 430 ezer tonnát tett ki, és így Kína becsült melamintermelésének [35–40] %-át tette ki. |
| --- | --- |

(212)

Ezenkívül a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás hozzávetőlegesen 430 ezer tonnát tett ki, és így Kína becsült melamintermelésének [35–40] %-át tette ki.

| (213) | A Kínából érkező behozatal jelentős piaci részesedéssel bírt az uniós piacon a figyelembe vett időszak második felében. A piaci részesedés 2021-ben (6,4 %) és különösen a felülvizsgálati időszakban (14,9 %) nőtt. Ez az alakulás korrelált a melamin uniós piaci árának megugrásával, ami azt mutatja, hogy az uniós piac mérete és az árak együttesen ösztönzőleg hatnak a kínai melamin beáramlására, amelyről a Bizottság megállapította, hogy azt a felülvizsgálati időszakban dömpingelt áron exportálták. |
| --- | --- |

(213)

A Kínából érkező behozatal jelentős piaci részesedéssel bírt az uniós piacon a figyelembe vett időszak második felében. A piaci részesedés 2021-ben (6,4 %) és különösen a felülvizsgálati időszakban (14,9 %) nőtt. Ez az alakulás korrelált a melamin uniós piaci árának megugrásával, ami azt mutatja, hogy az uniós piac mérete és az árak együttesen ösztönzőleg hatnak a kínai melamin beáramlására, amelyről a Bizottság megállapította, hogy azt a felülvizsgálati időszakban dömpingelt áron exportálták.

| (214) | Végezetül két harmadik országbeli piac – az Egyesült Államok és az Eurázsiai Gazdasági Unió (a továbbiakban: EGU) – tartott fenn piacvédelmi intézkedéseket, részben vagy teljesen bezárva piacaikat a Kínából érkező behozatal előtt. Az Egyesült Államok 2015-ben dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket vezetett be a Kínából származó melamin behozatalára, és 2021-ben további öt évvel meghosszabbította azok alkalmazását (125). Az Egyesült Államokba irányuló kínai melaminkivitel 363,31 %-os országos dömpingellenes vám és 154,58 %-os szubvencióellenes maradékvám hatálya alá tartozik. 2022 áprilisában az EGU 15,22 % – 19,08 % mértékű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó melaminra (126). |
| --- | --- |

(214)

Végezetül két harmadik országbeli piac – az Egyesült Államok és az Eurázsiai Gazdasági Unió (a továbbiakban: EGU) – tartott fenn piacvédelmi intézkedéseket, részben vagy teljesen bezárva piacaikat a Kínából érkező behozatal előtt. Az Egyesült Államok 2015-ben dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket vezetett be a Kínából származó melamin behozatalára, és 2021-ben további öt évvel meghosszabbította azok alkalmazását (125). Az Egyesült Államokba irányuló kínai melaminkivitel 363,31 %-os országos dömpingellenes vám és 154,58 %-os szubvencióellenes maradékvám hatálya alá tartozik. 2022 áprilisában az EGU 15,22 % – 19,08 % mértékű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó melaminra (126).

125

126

| (215) | Az Egyesült Államok és Oroszország (mint az EGU legnagyobb tagja) 2020-ban a globális melaminfelhasználás [3–5] %-át tette ki (127). Figyelembe véve az intézkedések magas szintjét, a kínai melamingyártók szinte teljesen beszüntették az Egyesült Államokba irányuló exportot: az export csupán 80 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, és kevesebb mint 50 tonnát a figyelembe vett időszak korábbi éveiben. Az intézkedések EGU általi bevezetését követően a régióba irányuló kínai melaminexport átlagos havi volumene a felülvizsgálati időszak alatti 3 900 tonnáról (2021-ben 3 360 tonna, 2020-ban 2 200 tonna, 2019-ben 2 950 tonna) megközelítőleg 230 tonnára csökkent 2022 második felében. |
| --- | --- |

(215)

Az Egyesült Államok és Oroszország (mint az EGU legnagyobb tagja) 2020-ban a globális melaminfelhasználás [3–5] %-át tette ki (127). Figyelembe véve az intézkedések magas szintjét, a kínai melamingyártók szinte teljesen beszüntették az Egyesült Államokba irányuló exportot: az export csupán 80 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakban, és kevesebb mint 50 tonnát a figyelembe vett időszak korábbi éveiben. Az intézkedések EGU általi bevezetését követően a régióba irányuló kínai melaminexport átlagos havi volumene a felülvizsgálati időszak alatti 3 900 tonnáról (2021-ben 3 360 tonna, 2020-ban 2 200 tonna, 2019-ben 2 950 tonna) megközelítőleg 230 tonnára csökkent 2022 második felében.

127

| (216) | A (214) és (215) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a piacvédelmi eszközök elrettentő hatással voltak az Egyesült Államokba és Oroszországba irányuló kínai melaminexportra. Valószínű, hogy a kínai gyártók megpróbálnák kompenzálni a két exportpiac elvesztését azzal, hogy új exportlehetőségeket keresnek az Unióban, amennyiben a jelenleg felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(216)

A (214) és (215) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a piacvédelmi eszközök elrettentő hatással voltak az Egyesült Államokba és Oroszországba irányuló kínai melaminexportra. Valószínű, hogy a kínai gyártók megpróbálnák kompenzálni a két exportpiac elvesztését azzal, hogy új exportlehetőségeket keresnek az Unióban, amennyiben a jelenleg felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések hatályukat vesztenék.

| (217) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piacon valószínűleg megnőne a Kínából származó melamin dömpingelt behozatala a következő okok miatt:






  — | az Unióba irányuló kínai export ára magasabb volt, mint a harmadik országokba irányuló kínai export ára a felülvizsgálati időszakban, |
| --- | --- | --- |

(217)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piacon valószínűleg megnőne a Kínából származó melamin dömpingelt behozatala a következő okok miatt:

—

az Unióba irányuló kínai export ára magasabb volt, mint a harmadik országokba irányuló kínai export ára a felülvizsgálati időszakban,

| — | ha a harmadik országokba irányuló exportot átirányítanák az Unióba, a kínai exportáló gyártók magasabb exportárakat számíthatnának fel, miközben továbbra is az uniós gyártók uniós piacon alkalmazott értékesítési árai alatt maradnának, ami további árnyomást idézne elő, |
| --- | --- |

—

ha a harmadik országokba irányuló exportot átirányítanák az Unióba, a kínai exportáló gyártók magasabb exportárakat számíthatnának fel, miközben továbbra is az uniós gyártók uniós piacon alkalmazott értékesítési árai alatt maradnának, ami további árnyomást idézne elő,

| — | az uniós piac méretét tekintve vonzó: a kínai melamintermelés körülbelül [35–40] %-át teszi ki, és a felülvizsgálati időszakban a legfontosabb exportpiac VOLT, |
| --- | --- |

—

az uniós piac méretét tekintve vonzó: a kínai melamintermelés körülbelül [35–40] %-át teszi ki, és a felülvizsgálati időszakban a legfontosabb exportpiac VOLT,

| — | a kínai gyártók alternatív exportlehetőségeket keresnek két exportpiacuk bezárultát követően, miután az Egyesült Államok és az EGU piacvédelmi eszközöket vezetett be a Kínából származó melamin behozatalával szemben. |
| --- | --- |

—

a kínai gyártók alternatív exportlehetőségeket keresnek két exportpiacuk bezárultát követően, miután az Egyesült Államok és az EGU piacvédelmi eszközöket vezetett be a Kínából származó melamin behozatalával szemben.

| (218) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC hangsúlyozta, hogy tényszerűen helytálló az a megállapítás, miszerint a harmadik országokba irányuló export árához képest az Unióba irányuló kínai export ára magasabb, de ez nem csak a melaminexportra jellemző. Azzal érveltek, hogy az Unióba irányuló export magasabb árai az általában véve magasabb uniós értékesítési árakat tükrözik, amelynek oka a munkaerő-, energia- és környezetvédelmi költségek miatt magasabb termelési költségekben rejlik. Ezenkívül a harmadik országok alacsonyabb gazdasági fejlettsége nem tenné lehetővé a magas exportárat. |
| --- | --- |

(218)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC hangsúlyozta, hogy tényszerűen helytálló az a megállapítás, miszerint a harmadik országokba irányuló export árához képest az Unióba irányuló kínai export ára magasabb, de ez nem csak a melaminexportra jellemző. Azzal érveltek, hogy az Unióba irányuló export magasabb árai az általában véve magasabb uniós értékesítési árakat tükrözik, amelynek oka a munkaerő-, energia- és környezetvédelmi költségek miatt magasabb termelési költségekben rejlik. Ezenkívül a harmadik országok alacsonyabb gazdasági fejlettsége nem tenné lehetővé a magas exportárat.

| (219) | A Bizottság megjegyezte, hogy bármilyen oka is legyen az Unióba irányuló export magasabb árának, ez nem változtatott azon a tényen, hogy a kínai melamingyártók magasabb árat tudtak felszámítani az uniós piacon a többi fő exportpiacukhoz képest, és így jövedelmezőbb számukra az értékesítés. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felek nem nyújtottak be olyan érvet, amely miatt vissza kellene vonnia azon ténymegállapításait, miszerint az Unióba irányuló kínai export magasabb ára az uniós piac vonzerejét jelzi. A felek észrevételei ugyanis megerősítették a Bizottság e tekintetben tett ténymegállapításait. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság megjegyezte, hogy bármilyen oka is legyen az Unióba irányuló export magasabb árának, ez nem változtatott azon a tényen, hogy a kínai melamingyártók magasabb árat tudtak felszámítani az uniós piacon a többi fő exportpiacukhoz képest, és így jövedelmezőbb számukra az értékesítés. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felek nem nyújtottak be olyan érvet, amely miatt vissza kellene vonnia azon ténymegállapításait, miszerint az Unióba irányuló kínai export magasabb ára az uniós piac vonzerejét jelzi. A felek észrevételei ugyanis megerősítették a Bizottság e tekintetben tett ténymegállapításait.

| (220) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC továbbá azt állította, hogy a kínai melamingyártók nem érdekeltek abban, hogy exportjukat harmadik országokból az Unióba átirányítsák. A felek szerint az évek során a kínai gyártók bejáratott exportpiacokat alakítottak ki számos harmadik országban, és többek között a kockázatok diverzifikálása érdekében nem hagynák el ezeken a piacokon meglévő vevőiket. Még ha az export egy részét át is irányítaná az Unióba, a gyártókat semmi nem ösztönözné az Unióba irányuló exportáraik csökkentésére. |
| --- | --- |

(220)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC továbbá azt állította, hogy a kínai melamingyártók nem érdekeltek abban, hogy exportjukat harmadik országokból az Unióba átirányítsák. A felek szerint az évek során a kínai gyártók bejáratott exportpiacokat alakítottak ki számos harmadik országban, és többek között a kockázatok diverzifikálása érdekében nem hagynák el ezeken a piacokon meglévő vevőiket. Még ha az export egy részét át is irányítaná az Unióba, a gyártókat semmi nem ösztönözné az Unióba irányuló exportáraik csökkentésére.

| (221) | A Bizottság megjegyezte, hogy a felek nem nyújtottak be az érveiket alátámasztó bizonyítékot. Úgy ítélte meg, hogy a magasabb árakkal jellemzett piac megcélzása megalapozott üzleti döntés lenne. A kínai gyártók ténylegesen növelhetnék exportáraikat (a harmadik országokba irányuló exportárakhoz képest), miközben az uniós árak alatt maradnának, ami versenyelőnyt biztosítana számukra. A Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság megjegyezte, hogy a felek nem nyújtottak be az érveiket alátámasztó bizonyítékot. Úgy ítélte meg, hogy a magasabb árakkal jellemzett piac megcélzása megalapozott üzleti döntés lenne. A kínai gyártók ténylegesen növelhetnék exportáraikat (a harmadik országokba irányuló exportárakhoz képest), miközben az uniós árak alatt maradnának, ami versenyelőnyt biztosítana számukra. A Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (222) | Ezenfelül az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC megerősítette, hogy az uniós piac méretét tekintve vonzó a kínai melamingyártók számára. |
| --- | --- |

(222)

Ezenfelül az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC megerősítette, hogy az uniós piac méretét tekintve vonzó a kínai melamingyártók számára.

| (223) | Végezetül a felek nem értettek egyet azzal, hogy az Egyesült Államok és az EGU/Oroszország piacának – a dömpingellenes intézkedések illetékes joghatóságok általi bevezetését követő – bezárulta az Unióba irányuló export növekedéséhez vezetne. Arra hivatkoztak, hogy az Egyesült Államok intézkedéseinek 2015. évi elfogadását követően az Unióba irányuló kínai export volumene meglehetősen alacsony maradt. |
| --- | --- |

(223)

Végezetül a felek nem értettek egyet azzal, hogy az Egyesült Államok és az EGU/Oroszország piacának – a dömpingellenes intézkedések illetékes joghatóságok általi bevezetését követő – bezárulta az Unióba irányuló export növekedéséhez vezetne. Arra hivatkoztak, hogy az Egyesült Államok intézkedéseinek 2015. évi elfogadását követően az Unióba irányuló kínai export volumene meglehetősen alacsony maradt.

| (224) | A Bizottság megjegyezte, hogy az egyesült államokbeli intézkedések bevezetésekor az uniós piacot már védte a minimális importár és/vagy a rögzített maradékvám. Ezenkívül az ezen időszakban a melamin nemzetközi piacán tapasztalható árak (128) nem teremtettek lehetőséget a kínai gyártók számára az uniós piacra való behatolásra, hogy pótolják az Egyesült Államok piacának kiesését. Amint a melamin ára nemzetközi szinten jóval a minimális importár szintje fölé emelkedett (2021-ben és a felülvizsgálati időszakban), az Unióba irányuló kínai melaminexport ugrásszerűen megnőtt. A 2021-es időszak és a felülvizsgálati időszak hatékonyan szimulálják azt a helyzetet, amikor nem alkalmaznak dömpingellenes intézkedéseket a Kínából érkező melaminbehozatalra a minimális importár hatálya alá tartozó három fő exportáló gyártó esetében. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság megjegyezte, hogy az egyesült államokbeli intézkedések bevezetésekor az uniós piacot már védte a minimális importár és/vagy a rögzített maradékvám. Ezenkívül az ezen időszakban a melamin nemzetközi piacán tapasztalható árak (128) nem teremtettek lehetőséget a kínai gyártók számára az uniós piacra való behatolásra, hogy pótolják az Egyesült Államok piacának kiesését. Amint a melamin ára nemzetközi szinten jóval a minimális importár szintje fölé emelkedett (2021-ben és a felülvizsgálati időszakban), az Unióba irányuló kínai melaminexport ugrásszerűen megnőtt. A 2021-es időszak és a felülvizsgálati időszak hatékonyan szimulálják azt a helyzetet, amikor nem alkalmaznak dömpingellenes intézkedéseket a Kínából érkező melaminbehozatalra a minimális importár hatálya alá tartozó három fő exportáló gyártó esetében.

128

| (225) | Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyesült államokbeli intézkedések bevezetése nem vezetett az Unióba irányuló export azonnali növekedéséhez a melamin ebben az időszakban tapasztalt alacsony nemzetközi ára miatt, ami lehetővé tette az uniós piacnak a minimális importár és/vagy a rögzített maradékvám révén történő védelmét. Ezért a Bizottság megerősítette azzal kapcsolatos megállapításait, hogy az Egyesült Államok és az EGU/Oroszország piacának bezárultát követően az uniós piac vonzó a kínai exportőrök számára. |
| --- | --- |

(225)

Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyesült államokbeli intézkedések bevezetése nem vezetett az Unióba irányuló export azonnali növekedéséhez a melamin ebben az időszakban tapasztalt alacsony nemzetközi ára miatt, ami lehetővé tette az uniós piacnak a minimális importár és/vagy a rögzített maradékvám révén történő védelmét. Ezért a Bizottság megerősítette azzal kapcsolatos megállapításait, hogy az Egyesült Államok és az EGU/Oroszország piacának bezárultát követően az uniós piac vonzó a kínai exportőrök számára.

3.3.3.   A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (226) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti, a (201) preambulumbekezdésben megállapított folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (202)–(217) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(226)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti, a (201) preambulumbekezdésben megállapított folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (202)–(217) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (227) | A kérelemben rendelkezésre álló információk alapján a felülvizsgálati időszakban a három kérelmező és két másik gyártó állította elő a hasonló terméket. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. A két másik uniós gyártó – a BASF AG (Ludwigshafen, Németország) és az S.C. Azomures S.A. (Marosvásárhely, Románia) nem ismertette véleményét. |
| --- | --- |

(227)

A kérelemben rendelkezésre álló információk alapján a felülvizsgálati időszakban a három kérelmező és két másik gyártó állította elő a hasonló terméket. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. A két másik uniós gyártó – a BASF AG (Ludwigshafen, Németország) és az S.C. Azomures S.A. (Marosvásárhely, Románia) nem ismertette véleményét.

| (228) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 382 186 tonna volt. A Bizottság a számadatot a mintában szereplő három uniós gyártó kérdőívre adott válaszai és a kérelmezők által a makrogazdasági mutatókra vonatkozóan benyújtott kérdőívekre adott válaszok alapján számította ki. |
| --- | --- |

(228)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 382 186 tonna volt. A Bizottság a számadatot a mintában szereplő három uniós gyártó kérdőívre adott válaszai és a kérelmezők által a makrogazdasági mutatókra vonatkozóan benyújtott kérdőívekre adott válaszok alapján számította ki.

| (229) | A Bizottság a (24) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár folytatódásának vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének megközelítőleg 82 %-át képviselték. A mintában szereplő három gyártó azonos a kérelmezőkkel. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság a (24) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár folytatódásának vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A mintába felvett uniós gyártók a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének megközelítőleg 82 %-át képviselték. A mintában szereplő három gyártó azonos a kérelmezőkkel.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (230) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) a kérelmezőknek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó adatai, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel; b) az Eurostat Comext adatbázisában szereplő adatok a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az Unióba érkező behozataláról. |
| --- | --- |

(230)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) a kérelmezőknek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó adatai, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel; b) az Eurostat Comext adatbázisában szereplő adatok a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az Unióba érkező behozataláról.

| (231) | Ennek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 390 729 | 364 168 | 427 309 | 432 773 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 93 | 109 | 111 |
| Forrás: Eurostat, kérelmező |

(231)

Ennek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

390 729

364 168

427 309

432 773

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

93

93

109

109

111

111

Forrás: Eurostat, kérelmező

| (232) | A felülvizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 11 %-kal nőtt. A Covid19-világjárvány 2020. évi kitörése negatívan érintette az uniós felhasználást, amely 2021-ben és a felülvizsgálati időszak alatt azonban erőteljesen fellendült. |
| --- | --- |

(232)

A felülvizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 11 %-kal nőtt. A Covid19-világjárvány 2020. évi kitörése negatívan érintette az uniós felhasználást, amely 2021-ben és a felülvizsgálati időszak alatt azonban erőteljesen fellendült.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (233) | A (229) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az érintett országból érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Kína piaci részesedése a behozatal és a 2. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(233)

A (229) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az érintett országból érkező behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. Kína piaci részesedése a behozatal és a 2. táblázatban foglaltak szerinti uniós felhasználás összehasonlítása alapján került megállapításra.

| (234) | A Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 6 704 | 1 222 | 27 270 | 64 673 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 18 | 407 | 965 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 1,7 | 0,3 | 6,4 | 14,9 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 20 | 372 | 871 |
| Forrás: Eurostat |

(234)

A Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

6 704

1 222

27 270

64 673

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

18

18

407

407

965

965

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

1,7

0,3

6,4

14,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

20

20

372

372

871

871

Forrás: Eurostat

| (235) | A Kínából érkező behozatal volumene jelentősen, 82 %-kal csökkent 2019-ről 2020-ra, ami Kínában a Covid19-világjárvány kitörését követően történő gyárleállásokkal és az uniós felhasználás meredek csökkenésével magyarázható. A kínai import volumene 2021-ben exponenciálisan megugrott, és több mint négyszerese lett a 2019-ben behozott volumennek. A behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban ismét jelentősen, a 2021-ben behozott volumennek több mint kétszeresére nőtt. |
| --- | --- |

(235)

A Kínából érkező behozatal volumene jelentősen, 82 %-kal csökkent 2019-ről 2020-ra, ami Kínában a Covid19-világjárvány kitörését követően történő gyárleállásokkal és az uniós felhasználás meredek csökkenésével magyarázható. A kínai import volumene 2021-ben exponenciálisan megugrott, és több mint négyszerese lett a 2019-ben behozott volumennek. A behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban ismét jelentősen, a 2021-ben behozott volumennek több mint kétszeresére nőtt.

| (236) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött megjegyzéseikben a Xinjiang XLX és a CCCMC azt állították, hogy az Unióba irányuló kínai behozatal növekedését az uniós gazdasági ágazat szintjén jelentkező kínálati hiány és a felhasználók erős kereslete okozta a Covid19-világjárvány után, azaz 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban. Ezért az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kielégíteni ezt a keresletet, és a felhasználóknak át kellett térniük a Kínából érkező behozatalra. A Xinjiang XLX hozzátette, hogy ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat ebben az időszakban jelentősen megemelte az árait, és ezért a felhasználóknak alternatív beszerzési forrásokat kellett keresniük. |
| --- | --- |

(236)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött megjegyzéseikben a Xinjiang XLX és a CCCMC azt állították, hogy az Unióba irányuló kínai behozatal növekedését az uniós gazdasági ágazat szintjén jelentkező kínálati hiány és a felhasználók erős kereslete okozta a Covid19-világjárvány után, azaz 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban. Ezért az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kielégíteni ezt a keresletet, és a felhasználóknak át kellett térniük a Kínából érkező behozatalra. A Xinjiang XLX hozzátette, hogy ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat ebben az időszakban jelentősen megemelte az árait, és ezért a felhasználóknak alternatív beszerzési forrásokat kellett keresniük.

| (237) | A Bizottság megjegyezte, hogy a mintában szereplő uniós gyártók szabad kapacitása a figyelembe vett időszak minden évében legalább 80 000 tonnát tett ki (lásd a 6. táblázatot), ami egyértelműen meghaladja a Kínából az Unióba irányuló behozatal teljes volumenét (lásd a 3. táblázatot). Ebből az következik, hogy az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal képes lett volna pótolni a Kínából érkező összes kérdéses behozatalt, és ezt követően a figyelembe vett időszak alatt képes lett volna ilyen mértékben kielégíteni a keresletet az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott áremelések tökéletesen összhangban voltak a piaci jelenségekkel a 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban megfigyelt erős kereslet és jelentős költségnövekedés tükrében. Emiatt a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság megjegyezte, hogy a mintában szereplő uniós gyártók szabad kapacitása a figyelembe vett időszak minden évében legalább 80 000 tonnát tett ki (lásd a 6. táblázatot), ami egyértelműen meghaladja a Kínából az Unióba irányuló behozatal teljes volumenét (lásd a 3. táblázatot). Ebből az következik, hogy az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal képes lett volna pótolni a Kínából érkező összes kérdéses behozatalt, és ezt követően a figyelembe vett időszak alatt képes lett volna ilyen mértékben kielégíteni a keresletet az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott áremelések tökéletesen összhangban voltak a piaci jelenségekkel a 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban megfigyelt erős kereslet és jelentős költségnövekedés tükrében. Emiatt a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai és alákínálás.

A Kínából érkező behozatal árai és alákínálás.

4.3.2.1.   Árak

Árak

| (238) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagárait az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(238)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal átlagárait az Eurostat statisztikái alapján határozta meg.

| (239) | A Kínából érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 1 155 | 958 | 1 627 | 2 224 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 83 | 141 | 193 |
| Forrás: Eurostat |

(239)

A Kínából érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Kína

1 155

958

1 627

2 224

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

83

83

141

141

193

193

Forrás: Eurostat

| (240) | A melamin Kínából érkező behozatalának átlagos ára 93 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ami azt mutatja, hogy a kínai gyártók részben követték az uniós piacon az árak terén általánosan megmutatkozó pozitív tendenciát, amint azt a 8. táblázat mutatja. |
| --- | --- |

(240)

A melamin Kínából érkező behozatalának átlagos ára 93 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ami azt mutatja, hogy a kínai gyártók részben követték az uniós piacon az árak terén általánosan megmutatkozó pozitív tendenciát, amint azt a 8. táblázat mutatja.

4.3.2.2.   Áralákínálás

Áralákínálás

| (241) | mivel az egyetlen együttműködő exportáló gyártó exportárai nem tekinthetők reprezentatívnak, tekintve, hogy annak exportvolumene a Kínából az Unióba irányuló teljes export kevesebb mint 3 %-át képviselte a felülvizsgálati időszak alatt (lásd a (27) preambulumbekezdést), a Bizottság úgy határozta meg az áralákínálást, hogy összehasonlította a) a Kínából a felülvizsgálati időszak alatt érkező behozatal súlyozott statisztikai átlagárait, amelyeket a (196) preambulumbekezdésben kifejtett módon CIF-paritáson állapított meg és megfelelően kiigazított a szokásos vámtétellel, a dömpingellenes vámmal (129) és a behozatal utáni költségekkel, valamint b) a három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát. Az így kiszámított alákínálási különbözet 12,6 % volt. |
| --- | --- |

(241)

mivel az egyetlen együttműködő exportáló gyártó exportárai nem tekinthetők reprezentatívnak, tekintve, hogy annak exportvolumene a Kínából az Unióba irányuló teljes export kevesebb mint 3 %-át képviselte a felülvizsgálati időszak alatt (lásd a (27) preambulumbekezdést), a Bizottság úgy határozta meg az áralákínálást, hogy összehasonlította a) a Kínából a felülvizsgálati időszak alatt érkező behozatal súlyozott statisztikai átlagárait, amelyeket a (196) preambulumbekezdésben kifejtett módon CIF-paritáson állapított meg és megfelelően kiigazított a szokásos vámtétellel, a dömpingellenes vámmal (129) és a behozatal utáni költségekkel, valamint b) a három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát. Az így kiszámított alákínálási különbözet 12,6 % volt.

129

4.4.   A harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai

A harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai

| (242) | A Bizottság a Kína esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a harmadik országokból érkező behozatal volumenét és árait (lásd a 4.3.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(242)

A Bizottság a Kína esetében alkalmazott módszertan szerint állapította meg a harmadik országokból érkező behozatal volumenét és árait (lásd a 4.3.1. szakaszt).

| (243) | A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katar | Behozatali volumen (tonna) | 33 941 | 26 256 | 35 622 | 31 725 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 77 | 105 | 93 |
| | Piaci részesedés (%) | 8,7 | 7,2 | 8,3 | 7,3 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 83 | 96 | 84 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 011 | 824 | 1 548 | 2 479 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 81 | 153 | 245 |
| Trinidad és Tobago | Behozatali volumen (tonna) | 13 719 | 8 370 | 14 112 | 12 507 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 61 | 103 | 91 |
| | Piaci részesedés (%) | 3,5 | 2,3 | 3,3 | 3,0 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 65 | 94 | 84 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 091 | 850 | 1 572 | 2 485 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 78 | 144 | 227 |
| Japán | Behozatali volumen (tonna) | 13 699 | 9 195 | 9 499 | 7 576 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 67 | 69 | 55 |
| | Piaci részesedés (%) | 3,5 | 2,5 | 2,2 | 1,8 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 72 | 63 | 50 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 076 | 912 | 1 295 | 2 046 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 85 | 120 | 190 |
| Más harmadik országok | Behozatali volumen (tonna) | 37 825 | 28 238 | 22 673 | 21 480 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 75 | 60 | 57 |
| | Piaci részesedés (%) | 9,7 | 7,8 | 5,3 | 5,0 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 80 | 55 | 51 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 940 | 816 | 1 671 | 2 447 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 87 | 178 | 260 |
| Teljes behozatal Kína nélkül | Behozatali volumen (tonna) | 99 183 | 72 059 | 81 907 | 73 288 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 73 | 83 | 74 |
| | Piaci részesedés (%) | 25,4 | 19,8 | 19,2 | 17,0 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 78 | 76 | 67 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 004 | 835 | 1 557 | 2 427 |
| | Index (2019 = 100) | 100 | 83 | 155 | 242 |
| Forrás: Eurostat |

(243)

A harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Katar

Behozatali volumen (tonna)

33 941

26 256

35 622

31 725

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

77

77

105

105

93

93

Piaci részesedés (%)

8,7

7,2

8,3

7,3

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

83

83

96

96

84

84

Átlagár (EUR/tonna)

1 011

824

1 548

2 479

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

81

81

153

153

245

245

Trinidad és Tobago

Behozatali volumen (tonna)

13 719

8 370

14 112

12 507

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

61

61

103

103

91

91

Piaci részesedés (%)

3,5

2,3

3,3

3,0

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

65

65

94

94

84

84

Átlagár (EUR/tonna)

1 091

850

1 572

2 485

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

78

78

144

144

227

227

Japán

Behozatali volumen (tonna)

13 699

9 195

9 499

7 576

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

67

67

69

69

55

55

Piaci részesedés (%)

3,5

2,5

2,2

1,8

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

72

72

63

63

50

50

Átlagár (EUR/tonna)

1 076

912

1 295

2 046

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

85

85

120

120

190

190

Más harmadik országok

Behozatali volumen (tonna)

37 825

28 238

22 673

21 480

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

75

75

60

60

57

57

Piaci részesedés (%)

9,7

7,8

5,3

5,0

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

80

80

55

55

51

51

Átlagár (EUR/tonna)

940

816

1 671

2 447

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

87

87

178

178

260

260

Teljes behozatal Kína nélkül

Behozatali volumen (tonna)

99 183

72 059

81 907

73 288

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

73

73

83

83

74

74

Piaci részesedés (%)

25,4

19,8

19,2

17,0

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

78

78

76

76

67

67

Átlagár (EUR/tonna)

1 004

835

1 557

2 427

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

83

83

155

155

242

242

Forrás: Eurostat

| (244) | A Kínán kívüli országokból érkező behozatal legfontosabb forrásai Katar, Trinidad és Tobago, valamint Japán voltak. Ezen egyes országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban legalább 7 %-kal, de akár 45 %-kal csökkent, míg a Kínán kívüli harmadik országokból érkező teljes behozatal 26 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(244)

A Kínán kívüli országokból érkező behozatal legfontosabb forrásai Katar, Trinidad és Tobago, valamint Japán voltak. Ezen egyes országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban legalább 7 %-kal, de akár 45 %-kal csökkent, míg a Kínán kívüli harmadik országokból érkező teljes behozatal 26 %-kal csökkent.

| (245) | A felülvizsgálati időszakban – Kínán kívül – 2 %-ot meghaladó egyéni piaci részesedéssel rendelkező két ország, Katar (7,3 %) és Trinidad és Tobago (3 %) átlagos importárai a felülvizsgálati időszakban tonnánként több mint 200 EUR-val magasabbak voltak, mint a Kínából érkező behozatal átlagos árai. |
| --- | --- |

(245)

A felülvizsgálati időszakban – Kínán kívül – 2 %-ot meghaladó egyéni piaci részesedéssel rendelkező két ország, Katar (7,3 %) és Trinidad és Tobago (3 %) átlagos importárai a felülvizsgálati időszakban tonnánként több mint 200 EUR-val magasabbak voltak, mint a Kínából érkező behozatal átlagos árai.

| (246) | A Xinjiang XLX és a CCCMC azt állították, hogy a fenti táblázat azt mutatja, hogy a Bizottság nem értékelte Oroszország Unióba irányuló melaminimportjának szerepét. Az orosz import jelentős volt egészen Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborújáig, majd ezt követően – a Xinjiang XLX és a CCCMC állítása szerint – az orosz importot felváltotta a Kínából érkező import, ami szintén megmagyarázza a kínai import azóta bekövetkezett növekedését. |
| --- | --- |

(246)

A Xinjiang XLX és a CCCMC azt állították, hogy a fenti táblázat azt mutatja, hogy a Bizottság nem értékelte Oroszország Unióba irányuló melaminimportjának szerepét. Az orosz import jelentős volt egészen Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborújáig, majd ezt követően – a Xinjiang XLX és a CCCMC állítása szerint – az orosz importot felváltotta a Kínából érkező import, ami szintén megmagyarázza a kínai import azóta bekövetkezett növekedését.

| (247) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Természetesen egyénileg értékelte az orosz behozatalt az „egyéb harmadik országok” behozatalának részeként (lásd az 5. táblázatot). Az orosz behozatalt azonban a fenti táblázat nem tartalmazza külön, mivel a felülvizsgálati időszak alatt Katar, Trinidad és Tobago, valamint Japán volt az a három exportáló ország, amely az érintett országon kívül a legnagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Oroszország piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 1,4 % volt, és ennek mértéke a figyelembe vett időszakban 2020-ban volt a legmagasabb, amikor elérte a 4,3 %-os piaci részesedést. Oroszország piaci részesedésének a csúcsév óta bekövetkezett (2,9 százalékpontos) csökkenése tehát eltörpül Kína piaci részesedésének (14,6 százalékpontos) növekedése mellett. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, miszerint az orosz behozatal piaci részesedésének csökkenése jelentős mértékben hozzájárult a kínai behozatal piaci részesedésének növekedéséhez. |
| --- | --- |

(247)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Természetesen egyénileg értékelte az orosz behozatalt az „egyéb harmadik országok” behozatalának részeként (lásd az 5. táblázatot). Az orosz behozatalt azonban a fenti táblázat nem tartalmazza külön, mivel a felülvizsgálati időszak alatt Katar, Trinidad és Tobago, valamint Japán volt az a három exportáló ország, amely az érintett országon kívül a legnagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Oroszország piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 1,4 % volt, és ennek mértéke a figyelembe vett időszakban 2020-ban volt a legmagasabb, amikor elérte a 4,3 %-os piaci részesedést. Oroszország piaci részesedésének a csúcsév óta bekövetkezett (2,9 százalékpontos) csökkenése tehát eltörpül Kína piaci részesedésének (14,6 százalékpontos) növekedése mellett. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, miszerint az orosz behozatal piaci részesedésének csökkenése jelentős mértékben hozzájárult a kínai behozatal piaci részesedésének növekedéséhez.

| (248) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC megjegyezte, hogy a kínai behozatal átlagárai a felülvizsgálati időszak alatt a Japánból és Oroszországból származó megfelelő árak felett voltak, és minden exportáló ország nagymértékben követte a 2021-es és a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalt áremelkedési tendenciát. |
| --- | --- |

(248)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX és a CCCMC megjegyezte, hogy a kínai behozatal átlagárai a felülvizsgálati időszak alatt a Japánból és Oroszországból származó megfelelő árak felett voltak, és minden exportáló ország nagymértékben követte a 2021-es és a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalt áremelkedési tendenciát.

| (249) | A Bizottság egyetértett abban, hogy az Eurostat adatai szerint a Japánból és Oroszországból érkező behozatal átlagárai valóban alatta maradtak a Kínából érkező behozatal átlagárainak a felülvizsgálati időszak alatt. Ezek 3,2 %-os együttes piaci részesedése azonban jóval alacsonyabb volt, mint a Kínából érkező behozatalé. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy a szóban forgó felek nem terjesztettek elő e tényekből fakadó állításokat. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság egyetértett abban, hogy az Eurostat adatai szerint a Japánból és Oroszországból érkező behozatal átlagárai valóban alatta maradtak a Kínából érkező behozatal átlagárainak a felülvizsgálati időszak alatt. Ezek 3,2 %-os együttes piaci részesedése azonban jóval alacsonyabb volt, mint a Kínából érkező behozatalé. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy a szóban forgó felek nem terjesztettek elő e tényekből fakadó állításokat. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (250) | Mindezek, azaz a harmadik országokból érkező behozatal volumenének alakulása és a Kínán kívüli legfontosabb forrásokból érkező behozatal árai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból érkező behozatal nem gyakorolt káros hatást az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(250)

Mindezek, azaz a harmadik országokból érkező behozatal volumenének alakulása és a Kínán kívüli legfontosabb forrásokból érkező behozatal árai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokból érkező behozatal nem gyakorolt káros hatást az uniós gazdasági ágazatra.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (251) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(251)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (252) | A kár meghatározásához a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmezők kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatok és információk alapján értékelte, amelyeket összevetett a kérelemben szereplő információkkal és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszaival, valamint az Eurostat statisztikáival. A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatok alapján értékelte a mikrogazdasági mutatókat. |
| --- | --- |

(252)

A kár meghatározásához a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmezők kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatok és információk alapján értékelte, amelyeket összevetett a kérelemben szereplő információkkal és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszaival, valamint az Eurostat statisztikáival. A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszaiban szereplő adatok alapján értékelte a mikrogazdasági mutatókat.

| (253) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(253)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (254) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(254)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (255) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 403 513 | 401 780 | 396 575 | 382 187 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 95 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 480 383 | 480 578 | 477 621 | 472 494 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 84,0 | 83,6 | 83,0 | 80,9 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 96 |
| Forrás: kérelmezők |

(255)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

403 513

401 780

396 575

382 187

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

95

95

Termelési kapacitás (tonna)

480 383

480 578

477 621

472 494

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

98

98

Kapacitáskihasználás (%)

84,0

83,6

83,0

80,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

96

96

Forrás: kérelmezők

| (256) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 5 %-kal esett vissza. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2 %-os kismértékű csökkenéssel nagyjából állandó maradt. Ennek következtében a kapacitáskihasználás 4 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(256)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 5 %-kal esett vissza. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2 %-os kismértékű csökkenéssel nagyjából állandó maradt. Ennek következtében a kapacitáskihasználás 4 %-kal visszaesett.

4.5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (257) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – független vevők | 284 842 | 290 888 | 318 133 | 294 513 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 102 | 112 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 72,9 | 79,9 | 74,5 | 68,1 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 110 | 102 | 93 |
| Forrás: Eurostat, kérelmezők |

(257)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – független vevők

284 842

290 888

318 133

294 513

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

102

112

103

Piaci részesedés (%)

72,9

79,9

74,5

68,1

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

110

102

93

Forrás: Eurostat, kérelmezők

| (258) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített volumene 2019 és 2021 között 12 %-kal nőtt, 2021 és a felülvizsgálati időszak között azonban 9 százalékponttal visszaesett (3 %-kal a 2019. évi szint fölé). |
| --- | --- |

(258)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített volumene 2019 és 2021 között 12 %-kal nőtt, 2021 és a felülvizsgálati időszak között azonban 9 százalékponttal visszaesett (3 %-kal a 2019. évi szint fölé).

| (259) | 2019 és 2020 között az uniós gazdasági ágazat képes volt 10 %-kal növelni piaci részesedését, kitöltve a Covid19-világjárványt követően a Kínából érkező kisebb importvolumen által hagyott űrt (lásd a (234) preambulumbekezdést és a 3. táblázatot). 2020 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat jelentős, közel 12 százalékpontos piaci részesedést veszített, 2019-hez képest pedig 4,8 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(259)

2019 és 2020 között az uniós gazdasági ágazat képes volt 10 %-kal növelni piaci részesedését, kitöltve a Covid19-világjárványt követően a Kínából érkező kisebb importvolumen által hagyott űrt (lásd a (234) preambulumbekezdést és a 3. táblázatot). 2020 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat jelentős, közel 12 százalékpontos piaci részesedést veszített, 2019-hez képest pedig 4,8 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a felülvizsgálati időszakban.

4.5.4.   Növekedés

Növekedés

| (260) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 11 %-kal (lásd a 2. táblázatot), míg az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének volumene 8 %-kal nőtt (lásd a 7. táblázatot). Következésképpen az uniós gazdasági ágazat ugyan abszolút értékben nőtt, relatív értékben azonban zsugorodott. Más szavakkal: az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan mértékben profitálni a piaci növekedésből, mint a Kínából érkező behozatal. |
| --- | --- |

(260)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 11 %-kal (lásd a 2. táblázatot), míg az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének volumene 8 %-kal nőtt (lásd a 7. táblázatot). Következésképpen az uniós gazdasági ágazat ugyan abszolút értékben nőtt, relatív értékben azonban zsugorodott. Más szavakkal: az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan mértékben profitálni a piaci növekedésből, mint a Kínából érkező behozatal.

4.5.5.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (261) | Az uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga és a termelési egységköltség a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban és termelési költség | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban | 1 149 | 928 | 1 863 | 2 811 |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (Index, 2019 = 100) | 100 | 81 | 162 | 245 |
| Termelési egységköltség | 980 | 906 | 1 611 | 2 250 |
| Termelési egységköltség (Index, 2019 = 100) | 100 | 92 | 164 | 230 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(261)

Az uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga és a termelési egységköltség a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban és termelési költség

Értékesítési árak az Unióban és termelési költség

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban

1 149

928

1 863

2 811

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (Index, 2019 = 100)

100

100

81

81

162

162

245

245

Termelési egységköltség

980

906

1 611

2 250

Termelési egységköltség (Index, 2019 = 100)

100

100

92

92

164

164

230

230

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (262) | A 2019 és 2020 között bekövetkezett 8 %-os csökkenést követően a termelési egységköltség exponenciálisan nőtt, olyan szintet elérve, amely a felülvizsgálati időszakban 130 %-kal meghaladta a 2019. évi szintet. A termelési költségek e meredek növekedését a gázárak 2021-től kezdődő igen erőteljes emelkedése okozta. |
| --- | --- |

(262)

A 2019 és 2020 között bekövetkezett 8 %-os csökkenést követően a termelési egységköltség exponenciálisan nőtt, olyan szintet elérve, amely a felülvizsgálati időszakban 130 %-kal meghaladta a 2019. évi szintet. A termelési költségek e meredek növekedését a gázárak 2021-től kezdődő igen erőteljes emelkedése okozta.

| (263) | Az értékesítési árak hasonló tendenciát követtek. 2019 és 2020 között az értékesítési egységárak 19 %-kal csökkentek a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó gazdasági visszaesést követően. 2020-tól a felülvizsgálati időszakig azonban az értékesítési egységár háromszorosukra emelkedtek. |
| --- | --- |

(263)

Az értékesítési árak hasonló tendenciát követtek. 2019 és 2020 között az értékesítési egységárak 19 %-kal csökkentek a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó gazdasági visszaesést követően. 2020-tól a felülvizsgálati időszakig azonban az értékesítési egységár háromszorosukra emelkedtek.

4.5.6.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (264) | Az uniós gyártók foglalkoztatása, termelékenysége és átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak létszáma | 647 | 632 | 642 | 641 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 515 | 524 | 508 | 498 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 102 | 99 | 97 |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 71 772 | 73 491 | 77 431 | 76 913 |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (Index, 2019 = 100) | 100 | 102 | 108 | 107 |
| Forrás: kérelmezők, a mintában szereplő uniós gyártók |

(264)

Az uniós gyártók foglalkoztatása, termelékenysége és átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Az alkalmazottak létszáma

647

632

642

641

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

98

98

99

99

99

99

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

515

524

508

498

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

102

102

99

99

97

97

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

71 772

73 491

77 431

76 913

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (Index, 2019 = 100)

100

100

102

102

108

108

107

107

Forrás: kérelmezők, a mintában szereplő uniós gyártók

| (265) | Az átlagos munkaerőköltségek 7 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Az alkalmazottak létszáma és a munkatermelékenység változatlan maradt a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban közel 650 alkalmazottat foglalkoztatott, az egy alkalmazottra jutó kibocsátás pedig körülbelül 500 tonna volt. |
| --- | --- |

(265)

Az átlagos munkaerőköltségek 7 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Az alkalmazottak létszáma és a munkatermelékenység változatlan maradt a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban közel 650 alkalmazottat foglalkoztatott, az egy alkalmazottra jutó kibocsátás pedig körülbelül 500 tonna volt.

4.5.7.   Készletek

Készletek

| (266) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek | 20 615 | 12 151 | 5 372 | 24 530 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 119 |
| Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve (%) | 5,2 | 3,1 | 1,4 | 6,3 |
| Index (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 121 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(266)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek

20 615

12 151

5 372

24 530

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

119

119

Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve (%)

5,2

3,1

1,4

6,3

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

121

121

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (267) | A figyelembe vett időszakban a készletszintek jelentős ingadozást mutattak. A felülvizsgálati időszakban ennek szintje 19 %-kal haladta meg a 2019. évi szintet. Ez további jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak vége felé egyre nagyobb nehézségekkel küzdött a kibocsátása értékesítése terén a Kínából érkező behozatal drámai növekedése közepette. |
| --- | --- |

(267)

A figyelembe vett időszakban a készletszintek jelentős ingadozást mutattak. A felülvizsgálati időszakban ennek szintje 19 %-kal haladta meg a 2019. évi szintet. Ez további jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak vége felé egyre nagyobb nehézségekkel küzdött a kibocsátása értékesítése terén a Kínából érkező behozatal drámai növekedése közepette.

4.5.8.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (268) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2019 | 2020 | 2021 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések jövedelmezősége (%) | 8,0 | –4,1 | 12,3 | 17,3 |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (Index, 2019 = 100) | 100 | –51 | 154 | 216 |
| Pénzforgalom | 46 403 891 | 12 158 042 | 95 868 270 | 118 352 455 |
| Pénzforgalom (Index, 2019 = 100) | 100 | 26 | 207 | 255 |
| Beruházások | 42 800 119 | 25 704 881 | 32 880 347 | 33 110 890 |
| Beruházások (Index, 2019 = 100) | 100 | 60 | 77 | 77 |
| A beruházások megtérülése (%) | 14,5 | –10,2 | 46,2 | 88,4 |
| Beruházások megtérülése (Index, 2019 = 100) | 100 | –70 | 319 | 610 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(268)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2019

2020

2021

Felülvizsgálati időszak

A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések jövedelmezősége (%)

8,0

–4,1

12,3

17,3

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (Index, 2019 = 100)

100

100

–51

–51

154

154

216

216

Pénzforgalom

46 403 891

12 158 042

95 868 270

118 352 455

Pénzforgalom (Index, 2019 = 100)

100

100

26

26

207

207

255

255

Beruházások

42 800 119

25 704 881

32 880 347

33 110 890

Beruházások (Index, 2019 = 100)

100

100

60

60

77

77

77

77

A beruházások megtérülése (%)

14,5

–10,2

46,2

88,4

Beruházások megtérülése (Index, 2019 = 100)

100

100

–70

–70

319

319

610

610

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (269) | A mintában szereplő uniós gyártók nyereségét a Bizottság az uniós piacon független vevőknek történő melaminértékesítésből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, az alapul szolgáló értékesítési forgalom százalékában. Az így megállapított jövedelmezőség a 2019. évi 8 %-ról a felülvizsgálati időszakban 17,3 %-ra nőtt. 2020-ban a Covid19-világjárvány okozta gazdasági visszaesés miatt az uniós gazdasági ágazat súlyosan veszteséges volt, de ezt követően gyorsan és erőteljesen talpra állt. |
| --- | --- |

(269)

A mintában szereplő uniós gyártók nyereségét a Bizottság az uniós piacon független vevőknek történő melaminértékesítésből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, az alapul szolgáló értékesítési forgalom százalékában. Az így megállapított jövedelmezőség a 2019. évi 8 %-ról a felülvizsgálati időszakban 17,3 %-ra nőtt. 2020-ban a Covid19-világjárvány okozta gazdasági visszaesés miatt az uniós gazdasági ágazat súlyosan veszteséges volt, de ezt követően gyorsan és erőteljesen talpra állt.

| (270) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban pozitívan alakult: a működésből származó pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban 155 %-kal magasabb volt mint 2019-ben. |
| --- | --- |

(270)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban pozitívan alakult: a működésből származó pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban 155 %-kal magasabb volt mint 2019-ben.

| (271) | Az uniós gazdasági ágazat beruházási szintje csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban (– 13 % 2019 és a felülvizsgálati időszak között). Amint azt a 6. táblázatban a kapacitáskihasználás kapcsán láttuk, az uniós gazdasági ágazatnak nincs azonnali szüksége arra, hogy új termelési kapacitásokba ruházzon be. |
| --- | --- |

(271)

Az uniós gazdasági ágazat beruházási szintje csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban (– 13 % 2019 és a felülvizsgálati időszak között). Amint azt a 6. táblázatban a kapacitáskihasználás kapcsán láttuk, az uniós gazdasági ágazatnak nincs azonnali szüksége arra, hogy új termelési kapacitásokba ruházzon be.

| (272) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség; alakulása a jövedelmezőségi rátákkal azonos tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(272)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség; alakulása a jövedelmezőségi rátákkal azonos tendenciát mutatott.

| (273) | A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonási képességével kapcsolatos nehézségekről. Amint a 11. táblázatban látható, a rendelkezésre álló pénzforgalom messze meghaladta a beruházásokat, ez alól a 2020-as év volt az egyetlen kivétel. |
| --- | --- |

(273)

A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonási képességével kapcsolatos nehézségekről. Amint a 11. táblázatban látható, a rendelkezésre álló pénzforgalom messze meghaladta a beruházásokat, ez alól a 2020-as év volt az egyetlen kivétel.

4.5.9.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (274) | A növekvő felhasználás mellett az uniós gazdasági ágazat növelte értékesítési volumenét a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat azonban 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban jelentős piaci részesedést veszített, amelyet Kína szerzett meg. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak végén közel 5 százalékponttal alacsonyabb volt, mint a figyelembe vett időszak eleji szint. A 2020. évet a Covid19-világjárvány miatt jellemző alacsony keresletet követő fellendülésnek betudható, rendkívül kedvező uniós piaci feltételeknek köszönhetően az uniós árak ugyanis jelentősen meghaladták az eredeti vizsgálatban együttműködő exportáló gyártók esetében alkalmazott minimális importárakat. Ez azonnali nagy mennyiségű behozatalt eredményezett a szóban forgó exportáló gyártóktól. Ez a behozatal jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(274)

A növekvő felhasználás mellett az uniós gazdasági ágazat növelte értékesítési volumenét a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat azonban 2021-ben és a felülvizsgálati időszakban jelentős piaci részesedést veszített, amelyet Kína szerzett meg. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak végén közel 5 százalékponttal alacsonyabb volt, mint a figyelembe vett időszak eleji szint. A 2020. évet a Covid19-világjárvány miatt jellemző alacsony keresletet követő fellendülésnek betudható, rendkívül kedvező uniós piaci feltételeknek köszönhetően az uniós árak ugyanis jelentősen meghaladták az eredeti vizsgálatban együttműködő exportáló gyártók esetében alkalmazott minimális importárakat. Ez azonnali nagy mennyiségű behozatalt eredményezett a szóban forgó exportáló gyártóktól. Ez a behozatal jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (275) | Noha az uniós gazdasági ágazat így jelentős piaci részesedést veszített Kínával szemben, pénzügyi mutatóit nem rontotta a kínai behozatal ilyen ugrásszerű növekedése, mivel 2021-ben és 2022 első felében továbbra is rendkívül jó árakat tudott elérni. Az uniós gazdasági ágazat nyeresége egészséges szinten maradt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a csúcsot, ami azt mutatja, hogy az uniós gyártók értékesítési áraikon keresztül tovább tudták hárítani a költségnövekedést a vevőkre. Ilyen körülmények között a hatályos intézkedések akkor is biztosítottak egy alsó küszöbértéket, amikor az árak még alacsonyabbak voltak (2019-ben és 2020-ban), és így egyenlő versenyfeltételeket teremtettek az uniós melaminpiacon. Amikor ezt követően az árak az eredeti vizsgálat óta nem tapasztalt, példátlanul magas szintet értek el, az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést veszített, de továbbra is egészséges nyereséget ért el. Valójában az intézkedések nem zárták ki a kínai gyártókat az uniós piacról, különösen akkor, amikor az árak ugrásszerűen növekedtek. A kínai gyártók így továbbra is jelen voltak, és hasznuk származott a növekvő felhasználásból. |
| --- | --- |

(275)

Noha az uniós gazdasági ágazat így jelentős piaci részesedést veszített Kínával szemben, pénzügyi mutatóit nem rontotta a kínai behozatal ilyen ugrásszerű növekedése, mivel 2021-ben és 2022 első felében továbbra is rendkívül jó árakat tudott elérni. Az uniós gazdasági ágazat nyeresége egészséges szinten maradt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a csúcsot, ami azt mutatja, hogy az uniós gyártók értékesítési áraikon keresztül tovább tudták hárítani a költségnövekedést a vevőkre. Ilyen körülmények között a hatályos intézkedések akkor is biztosítottak egy alsó küszöbértéket, amikor az árak még alacsonyabbak voltak (2019-ben és 2020-ban), és így egyenlő versenyfeltételeket teremtettek az uniós melaminpiacon. Amikor ezt követően az árak az eredeti vizsgálat óta nem tapasztalt, példátlanul magas szintet értek el, az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést veszített, de továbbra is egészséges nyereséget ért el. Valójában az intézkedések nem zárták ki a kínai gyártókat az uniós piacról, különösen akkor, amikor az árak ugrásszerűen növekedtek. A kínai gyártók így továbbra is jelen voltak, és hasznuk származott a növekvő felhasználásból.

| (276) | Összességében a legtöbb kármutató – például a termelés, az értékesítés, a foglalkoztatás, a jövedelmezőség és a pénzforgalom – azonban pozitívan és/vagy kielégítő szinten alakult. Egyes mutatók azonban az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlenebb helyzetére utalnak. Különösen az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből, amelyet a kínai behozatal szerzett meg. Hasonlóképpen csökkent a teljes termelés és a kapacitáskihasználás mértéke, a készletek szintje pedig nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(276)

Összességében a legtöbb kármutató – például a termelés, az értékesítés, a foglalkoztatás, a jövedelmezőség és a pénzforgalom – azonban pozitívan és/vagy kielégítő szinten alakult. Egyes mutatók azonban az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlenebb helyzetére utalnak. Különösen az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből, amelyet a kínai behozatal szerzett meg. Hasonlóképpen csökkent a teljes termelés és a kapacitáskihasználás mértéke, a készletek szintje pedig nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (277) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy összességében az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(277)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy összességében az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a figyelembe vett időszakban.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

| (278) | mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár (lásd a (276) preambulumbekezdést), a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődését eredményezi-e. |
| --- | --- |

(278)

mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár (lásd a (276) preambulumbekezdést), a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődését eredményezi-e.

| (279) | E tekintetben a Bizottság az uniós piac vonzerejének, valamint az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező behozatal valószínű hatásának vizsgálatához az együttműködő felek által közölt információkra, valamint Kína termelési kapacitására és szabad kapacitására vonatkozóan a vizsgálat aktájában rendelkezésre álló egyéb információkra támaszkodott. |
| --- | --- |

(279)

E tekintetben a Bizottság az uniós piac vonzerejének, valamint az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező behozatal valószínű hatásának vizsgálatához az együttműködő felek által közölt információkra, valamint Kína termelési kapacitására és szabad kapacitására vonatkozóan a vizsgálat aktájában rendelkezésre álló egyéb információkra támaszkodott.

| (280) | A (204) és (205) preambulumbekezdésben foglaltak szerint Kínában jelentősek a szabad kapacitások; ezek az uniós éves felhasználás körülbelül négyszeresét teszik ki. Továbbá a (216) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós piac – áraira és méretére tekintettel – vonzó a kínai gyártók számára. Ennek alapján nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az Unióba irányuló kínai kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(280)

A (204) és (205) preambulumbekezdésben foglaltak szerint Kínában jelentősek a szabad kapacitások; ezek az uniós éves felhasználás körülbelül négyszeresét teszik ki. Továbbá a (216) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós piac – áraira és méretére tekintettel – vonzó a kínai gyártók számára. Ennek alapján nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az Unióba irányuló kínai kivitel növekedését eredményezné.

| (281) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Xinjiang XLX és a CCCMC azt állították, hogy a Bizottság nem elemezte az Unióba irányuló kínai exporteladások valószínű növekedésének mértékét, sem azt a várható időtartamot, amelyen belül ez a növekedés be fog következni, bár mindkét tényező közvetlen hatással lenne az ebből eredő kár mértékére. |
| --- | --- |

(281)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Xinjiang XLX és a CCCMC azt állították, hogy a Bizottság nem elemezte az Unióba irányuló kínai exporteladások valószínű növekedésének mértékét, sem azt a várható időtartamot, amelyen belül ez a növekedés be fog következni, bár mindkét tényező közvetlen hatással lenne az ebből eredő kár mértékére.

| (282) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban nem szükséges meghatározni a folytatódó vagy ismétlődő kár mértékét. Elegendő annak megállapítása, hogy az ilyen kár valószínűleg folytatódik vagy megismétlődik. |
| --- | --- |

(282)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban nem szükséges meghatározni a folytatódó vagy ismétlődő kár mértékét. Elegendő annak megállapítása, hogy az ilyen kár valószínűleg folytatódik vagy megismétlődik.

| (283) | A CCCMC hozzátette, hogy a Bizottság nem foglalkozott a CCCMC által korábban benyújtott észrevételekkel, amelyek közvetlenül arra vonatkoztak, hogy nem valószínű, hogy az új vagy fokozott kapacitással rendelkező kínai gyártók gyorsan vagy egyszerűen ki tudják használni ezt a kapacitást, és megkezdhetik az uniós piacra irányuló exportot. A CCCMC utalt a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó észrevételeire is, amelyek a CCCMC szerint szintén cáfolják azokat az aggályokat, amelyek a más kínai exportpiacokról történő átirányítás vagy más piacoknak a dömpingellenes intézkedések miatti bezárulása miatt Kínából érkező új behozatallal kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(283)

A CCCMC hozzátette, hogy a Bizottság nem foglalkozott a CCCMC által korábban benyújtott észrevételekkel, amelyek közvetlenül arra vonatkoztak, hogy nem valószínű, hogy az új vagy fokozott kapacitással rendelkező kínai gyártók gyorsan vagy egyszerűen ki tudják használni ezt a kapacitást, és megkezdhetik az uniós piacra irányuló exportot. A CCCMC utalt a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó észrevételeire is, amelyek a CCCMC szerint szintén cáfolják azokat az aggályokat, amelyek a más kínai exportpiacokról történő átirányítás vagy más piacoknak a dömpingellenes intézkedések miatti bezárulása miatt Kínából érkező új behozatallal kapcsolatosak.

| (284) | A Bizottság tisztázta, hogy minden észrevételt figyelembe vett. Amennyiben az észrevételek a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére egyaránt vonatkoztak, azokat a 3.3. szakasz tárgyalta, ami értelemszerűen vonatkozik a kár megismétlődésére is. A CCCMC által az eljárás megindításakor tett észrevételekkel kapcsolatban a Bizottság a (22) preambulumbekezdésben szereplő cáfolatokra hivatkozik. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság tisztázta, hogy minden észrevételt figyelembe vett. Amennyiben az észrevételek a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére egyaránt vonatkoztak, azokat a 3.3. szakasz tárgyalta, ami értelemszerűen vonatkozik a kár megismétlődésére is. A CCCMC által az eljárás megindításakor tett észrevételekkel kapcsolatban a Bizottság a (22) preambulumbekezdésben szereplő cáfolatokra hivatkozik.

| (285) | Ennek ellenére a Bizottság megerősítette, hogy a (202)–(204) preambulumbekezdésben meghatározott teljes kínai szabad kapacitás olyan nagyságrendű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(285)

Ennek ellenére a Bizottság megerősítette, hogy a (202)–(204) preambulumbekezdésben meghatározott teljes kínai szabad kapacitás olyan nagyságrendű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a kár megismétlődése.

| (286) | Ami a CCCMC azon állítását illeti, amely megcáfolta a Kínából érkező új behozatallal kapcsolatos aggodalmakat, a Bizottság a 3.3. szakaszban, a (220) preambulumbekezdésében szereplő cáfolatára hivatkozik. |
| --- | --- |

(286)

Ami a CCCMC azon állítását illeti, amely megcáfolta a Kínából érkező új behozatallal kapcsolatos aggodalmakat, a Bizottság a 3.3. szakaszban, a (220) preambulumbekezdésében szereplő cáfolatára hivatkozik.

| (287) | A Bizottság az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszint vizsgálatával elemezte a behozatal ilyen mértékű növekedésének valószínű hatásait. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína tekintetében a felülvizsgálati időszak alatti importárak szintje észszerű alap, mivel a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban is 14,9 %-os volt. Ez alapján, a (240) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős, 12,6 %-os áralákínálást állapított meg. Ez az alákínálás még magasabb, 15,6 %-os lenne, ha az alkalmazandó dömpingellenes vámot a Bizottság nem adja hozzá az exportárhoz. |
| --- | --- |

(287)

A Bizottság az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető árszint vizsgálatával elemezte a behozatal ilyen mértékű növekedésének valószínű hatásait. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína tekintetében a felülvizsgálati időszak alatti importárak szintje észszerű alap, mivel a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban is 14,9 %-os volt. Ez alapján, a (240) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős, 12,6 %-os áralákínálást állapított meg. Ez az alákínálás még magasabb, 15,6 %-os lenne, ha az alkalmazandó dömpingellenes vámot a Bizottság nem adja hozzá az exportárhoz.

| (288) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Xinjiang XLX azt állították, hogy a Bizottságnak nem kellett volna a figyelembe vett időszakra kiszámított alákínálás mértékére hagyatkoznia a kár megismétlődése valószínűségének alátámasztására, mivel az uniós gazdasági ágazat árai 2021-ben rendkívül magasak voltak, aminek következtében az alákínálás viszont nagyobb lett, mint ilyen magas árszint nélkül lett volna. |
| --- | --- |

(288)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Xinjiang XLX azt állították, hogy a Bizottságnak nem kellett volna a figyelembe vett időszakra kiszámított alákínálás mértékére hagyatkoznia a kár megismétlődése valószínűségének alátámasztására, mivel az uniós gazdasági ágazat árai 2021-ben rendkívül magasak voltak, aminek következtében az alákínálás viszont nagyobb lett, mint ilyen magas árszint nélkül lett volna.

| (289) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alákínálás fogalma – mivel azt az alaprendelettel összhangban lefolytatott dömpingellenes vizsgálatok során folyamatosan használják – természeténél fogva objektív, és az uniós gazdasági ágazat tényleges árainak, valamint az érintett országból érkező export (adott esetben megfelelően kiigazított) árainak egyszerű összehasonlításából áll. Ezenkívül a Xinjiang XLX állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal, sem nem számszerűsítette, ezért azt a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(289)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alákínálás fogalma – mivel azt az alaprendelettel összhangban lefolytatott dömpingellenes vizsgálatok során folyamatosan használják – természeténél fogva objektív, és az uniós gazdasági ágazat tényleges árainak, valamint az érintett országból érkező export (adott esetben megfelelően kiigazított) árainak egyszerű összehasonlításából áll. Ezenkívül a Xinjiang XLX állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal, sem nem számszerűsítette, ezért azt a Bizottság elutasította.

| (290) | A Kínából érkező behozatal volumenét és árait illetően a Bizottság továbbá megjegyezte, hogy az Eurostatban rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok szerint a kínai behozatal volumene továbbra is erőteljesen nőtt, miközben a szóban forgó behozatal árai jelentősen csökkenni kezdtek (130). A felülvizsgálati időszakot követő kilenc hónapban, azaz a 2022. július 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakban az Unióba irányuló kínai kivitel mennyisége elérte a 93 345 tonnát, ami 12 hónapra extrapolálva 92,4 %-kal magasabb, mint a felülvizsgálati időszakban (131); e kivitelre 1 585 EUR átlagáron került sor, ami 28,8 %-kal alacsonyabb, mint a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(290)

A Kínából érkező behozatal volumenét és árait illetően a Bizottság továbbá megjegyezte, hogy az Eurostatban rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok szerint a kínai behozatal volumene továbbra is erőteljesen nőtt, miközben a szóban forgó behozatal árai jelentősen csökkenni kezdtek (130). A felülvizsgálati időszakot követő kilenc hónapban, azaz a 2022. július 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakban az Unióba irányuló kínai kivitel mennyisége elérte a 93 345 tonnát, ami 12 hónapra extrapolálva 92,4 %-kal magasabb, mint a felülvizsgálati időszakban (131); e kivitelre 1 585 EUR átlagáron került sor, ami 28,8 %-kal alacsonyabb, mint a felülvizsgálati időszakban.

130

131

| (291) | Ezenkívül a Bizottság ugyanezekre az időszakokra vonatkozóan elemezte a Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal alakulását. A Kínán kívüli többi országból érkező behozatal 61 668 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakot követő kilenc hónapban, ami 12 hónapra extrapolálva 12,2 %-os növekedést jelent a felülvizsgálati időszakhoz képest (132). A harmadik országokból érkező behozatal átlagára a felülvizsgálati időszakhoz képest 20,4 %-kal, tonnánként 1 931 EUR-ra esett vissza, ami még mindig jelentősen magasabb, mint a kínai behozatal átlagára. |
| --- | --- |

(291)

Ezenkívül a Bizottság ugyanezekre az időszakokra vonatkozóan elemezte a Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal alakulását. A Kínán kívüli többi országból érkező behozatal 61 668 tonnát tett ki a felülvizsgálati időszakot követő kilenc hónapban, ami 12 hónapra extrapolálva 12,2 %-os növekedést jelent a felülvizsgálati időszakhoz képest (132). A harmadik országokból érkező behozatal átlagára a felülvizsgálati időszakhoz képest 20,4 %-kal, tonnánként 1 931 EUR-ra esett vissza, ami még mindig jelentősen magasabb, mint a kínai behozatal átlagára.

132

| (292) | Következésképpen a felülvizsgálati időszakot követő kilenc hónapban a Kínából érkező behozatal drámaian nőtt, és árai jelentősen csökkentek, sokkal nagyobb mértékben, mint a harmadik országokból érkező behozatalé. |
| --- | --- |

(292)

Következésképpen a felülvizsgálati időszakot követő kilenc hónapban a Kínából érkező behozatal drámaian nőtt, és árai jelentősen csökkentek, sokkal nagyobb mértékben, mint a harmadik országokból érkező behozatalé.

| (293) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX azt állította, hogy a Bizottságnak a figyelembe vett időszak utáni tényezőkre vonatkozó elemzése hiányos volt, mivel nem vette figyelembe az Unióban továbbra is zajló energiaválság hatását, valamint Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborújának piaci hatásait. |
| --- | --- |

(293)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Xinjiang XLX azt állította, hogy a Bizottságnak a figyelembe vett időszak utáni tényezőkre vonatkozó elemzése hiányos volt, mivel nem vette figyelembe az Unióban továbbra is zajló energiaválság hatását, valamint Oroszország Ukrajna elleni provokálatlan és indokolatlan agressziós háborújának piaci hatásait.

| (294) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy először is nem köteles elemezni a figyelembe vett időszak után bekövetkezett kártényezőket. Ebben a vizsgálatban az érintett országból érkező behozatal mennyisége és árai tekintetében azért döntött ezen elemzés elvégzése mellett, hogy kiegészítse a figyelembe vett időszak során az összes lényeges kártényező elemzésével kapcsolatos következtetéseket. A Bizottság mindenesetre megjegyezte, hogy az energiaforrások olyan áruk, amelyekkel világpiaci árakon kereskednek. Az energiaárak ezért – amennyiben a melamingyártók torzulástól mentes világpiaci árakat fizetnek – ugyanolyan mértékben érintenék ezeket a gyártókat világszerte. |
| --- | --- |

(294)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy először is nem köteles elemezni a figyelembe vett időszak után bekövetkezett kártényezőket. Ebben a vizsgálatban az érintett országból érkező behozatal mennyisége és árai tekintetében azért döntött ezen elemzés elvégzése mellett, hogy kiegészítse a figyelembe vett időszak során az összes lényeges kártényező elemzésével kapcsolatos következtetéseket. A Bizottság mindenesetre megjegyezte, hogy az energiaforrások olyan áruk, amelyekkel világpiaci árakon kereskednek. Az energiaárak ezért – amennyiben a melamingyártók torzulástól mentes világpiaci árakat fizetnek – ugyanolyan mértékben érintenék ezeket a gyártókat világszerte.

| (295) | 2023. május 23-án a kérelmezők részletes adatokat nyújtottak be a kármutatóknak a felülvizsgálati időszak utáni alakulásával kapcsolatban (133). A benyújtott adatok azt az azonnali jelentős negatív hatást mutatták, amelyet a Kínából érkező behozatal volumenének és piaci részesedésének a gyorsan csökkenő árak melletti további erőteljes növekedése gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az adatok különösen azt mutatták, hogy ez az értékesítési mennyiségek igen jelentős csökkenéséhez és erős árleszorításhoz vezetett, ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének és jövedelmezőségének visszaesését eredményezte. |
| --- | --- |

(295)

2023. május 23-án a kérelmezők részletes adatokat nyújtottak be a kármutatóknak a felülvizsgálati időszak utáni alakulásával kapcsolatban (133). A benyújtott adatok azt az azonnali jelentős negatív hatást mutatták, amelyet a Kínából érkező behozatal volumenének és piaci részesedésének a gyorsan csökkenő árak melletti további erőteljes növekedése gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az adatok különösen azt mutatták, hogy ez az értékesítési mennyiségek igen jelentős csökkenéséhez és erős árleszorításhoz vezetett, ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének és jövedelmezőségének visszaesését eredményezte.

133

| (296) | A Bizottság a fentiek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal további jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(296)

A Bizottság a fentiek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal további jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (297) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – nevezetesen az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult. |
| --- | --- |

(297)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – nevezetesen az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult.

| (298) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(298)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (299) | Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(299)

Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (300) | A (276) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri jelentős kár. A (295) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint azonban az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, miután az valószínűsíthetően a Kínából érkező behozatal erőteljes növekedését eredményezné, amely alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(300)

A (276) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazatot jelenleg már nem éri jelentős kár. A (295) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint azonban az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, miután az valószínűsíthetően a Kínából érkező behozatal erőteljes növekedését eredményezné, amely alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak. Az intézkedések hatályon kívül helyezése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú életképességét. Az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

6.3.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (301) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatta. |
| --- | --- |

(301)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatta.

| (302) | Egy független olaszországi importőr töltötte ki a mintavételi űrlapot, de nem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(302)

Egy független olaszországi importőr töltötte ki a mintavételi űrlapot, de nem válaszolt a kérdőívre.

| (303) | Három felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet. E felhasználók összesített összes beszerzései, beleértve az uniós gyártóktól történt beszerzéseket, a Kínából érkező behozatalt és a más országokból érkező behozatalt is, a teljes felhasználásnak csupán körülbelül 3 %-át tette ki. Az érintett felhasználók közül csak egy szerzett be melamint Kínából, és a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal a Kínából érkező teljes uniós behozatalnak csupán 1–4 %-át tette ki (titoktartási okokból ezt az adatot tartományban adjuk meg). Ezen beszerzési volumenek alapján a felhasználók együttműködése nem tekinthető minden felhasználóra nézve reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(303)

Három felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet. E felhasználók összesített összes beszerzései, beleértve az uniós gyártóktól történt beszerzéseket, a Kínából érkező behozatalt és a más országokból érkező behozatalt is, a teljes felhasználásnak csupán körülbelül 3 %-át tette ki. Az érintett felhasználók közül csak egy szerzett be melamint Kínából, és a felülvizsgálati időszakban ez a behozatal a Kínából érkező teljes uniós behozatalnak csupán 1–4 %-át tette ki (titoktartási okokból ezt az adatot tartományban adjuk meg). Ezen beszerzési volumenek alapján a felhasználók együttműködése nem tekinthető minden felhasználóra nézve reprezentatívnak.

| (304) | Mindazonáltal a Bizottság elemezte a válaszaikat. A kis mennyiségben Kínából is beszerző felhasználó válasza nem tartalmazta a szükséges kulcsfontosságú adatokat, például a kínai beszerzési árakat, a melamintartalmú termékek eladási árait és a vevők nevét. Erre alapozva nem lehetett érdemi következtetést levonni azon kívül, hogy a vállalat nagyon egészséges nyereséget ért el, és – mind az Unióból (ömlesztve), mind más országokból történt – melaminbeszerzései nyersanyagköltségeinek csak kis hányadát (< 5 %) tették ki. A másik két felhasználó kérdőívre adott válaszait nem lehetett érdemben elemezni, mivel csak a kért táblázatokat nyújtották be, de a többi kérdésre nem válaszoltak. |
| --- | --- |

(304)

Mindazonáltal a Bizottság elemezte a válaszaikat. A kis mennyiségben Kínából is beszerző felhasználó válasza nem tartalmazta a szükséges kulcsfontosságú adatokat, például a kínai beszerzési árakat, a melamintartalmú termékek eladási árait és a vevők nevét. Erre alapozva nem lehetett érdemi következtetést levonni azon kívül, hogy a vállalat nagyon egészséges nyereséget ért el, és – mind az Unióból (ömlesztve), mind más országokból történt – melaminbeszerzései nyersanyagköltségeinek csak kis hányadát (< 5 %) tették ki. A másik két felhasználó kérdőívre adott válaszait nem lehetett érdemben elemezni, mivel csak a kért táblázatokat nyújtották be, de a többi kérdésre nem válaszoltak.

| (305) | E felhasználók egyike azt sürgette, hogy a Bizottság ne hosszabbítsa meg a dömpingellenes intézkedéseket, mert az Unióban a gyártási kapacitások korlátozottak, a melamin jelenlegi árszintje veszélyezteti a forgácslemez-ágazatot, és ezért a behozatal stabilizálhatná az árhelyzetet és garantálhatná az ellátás biztonságát. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A hatályban lévő intézkedések nem zárják ki a Kínából érkező behozatalt, amit a 2021. évi és a felülvizsgálati időszak alatti kínai piaci részesedés is bizonyít. |
| --- | --- |

(305)

E felhasználók egyike azt sürgette, hogy a Bizottság ne hosszabbítsa meg a dömpingellenes intézkedéseket, mert az Unióban a gyártási kapacitások korlátozottak, a melamin jelenlegi árszintje veszélyezteti a forgácslemez-ágazatot, és ezért a behozatal stabilizálhatná az árhelyzetet és garantálhatná az ellátás biztonságát. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A hatályban lévő intézkedések nem zárják ki a Kínából érkező behozatalt, amit a 2021. évi és a felülvizsgálati időszak alatti kínai piaci részesedés is bizonyít.

| (306) | Ebből adódóan a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(306)

Ebből adódóan a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (307) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn arra utaló kényszerítő okok, hogy a Kínából származó melamin behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(307)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn arra utaló kényszerítő okok, hogy a Kínából származó melamin behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (308) | A dömping folytatódásának valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínai Népköztársaságból származó melaminra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(308)

A dömping folytatódásának valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínai Népköztársaságból származó melaminra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (309) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi minimális importárak alkalmazását. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi minimális importárak vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai számára. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(309)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi minimális importárak alkalmazását. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi minimális importárak vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai számára. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (310) | Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a minimális importárakat, nem ez az egyetlen olyan elem, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy a minimális importárak alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(310)

Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a minimális importárakat, nem ez az egyetlen olyan elem, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy a minimális importárak alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (311) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a minimális importárakban részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e a minimális importárak eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(311)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a minimális importárakban részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e a minimális importárak eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (312) | Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott minimális importárak kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(312)

Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott minimális importárak kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (313) | Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (134). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtétel igénybevételére való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(313)

Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (134). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtétel igénybevételére való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

134

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (314) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette. |
| --- | --- |

(314)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette.

| (315) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (135) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(315)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (135) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

135

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (316) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(316)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Minimális importár (EUR/nettó tonnasúly) | Vám (EUR/tonna nettó terméktömeg) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd | 1 153 | | A 986 |
| Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd | 1 153 | | A 987 |
| Henan Junhua Development Company Ltd | 1 153 | | A 988 |
| Minden más vállalat | – | 415 | A 999 |

Vállalat

Minimális importár (EUR/nettó tonnasúly)

Vám (EUR/tonna nettó terméktömeg)

TARIC-kiegészítő kód

Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd

1 153

A 986

Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd

1 153

A 987

Henan Junhua Development Company Ltd

1 153

A 988

Minden más vállalat

–

415

A 999

(3)   A külön megnevezett gyártók esetében az (1) bekezdésben megnevezett termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összege a minimális importár és a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ár közötti különbözet minden olyan esetben, amikor ez utóbbi alacsonyabb a minimális importárnál. E külön megnevezett gyártók esetében nem keletkezik vámfizetési kötelezettség, ha a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ár az irányadó minimális importárral egyenlő vagy annál magasabb.

(4)   A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében meghatározott minimális importár alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) melamint a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.

(5)   A külön megnevezett gyártók esetében azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében – az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (136) 131. cikkének megfelelően – arányosítást kell alkalmazni, a fentiekben meghatározott minimális importár a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal lecsökken. Ebben az esetben a fizetendő vám a csökkentett minimális importár és a vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított csökkentett nettó ár különbségével egyenlő.

(6)   Minden más vállalat esetében azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében – az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 131. cikkének megfelelően – arányosítást kell alkalmazni, a (2) bekezdés alapján kiszámított dömpingellenes vámot a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni.

2. cikk

Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 457/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 10.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 124., 2011.5.13., 2. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1171 végrehajtási rendelete (2017. június 30.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 170., 2017.7.1., 62. o.).

3

(4)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 396., 2021.9.30., 12. o.).

4

(5)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 252., 2022.7.1., 6. o.).

5

(6)  A Törvényszék 2017. július 11-i ítélete, Viraj Profiles Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa, T-67/14, ECLI:EU:T:2017:481, 98. pont.

6

(7)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem (103) bekezdését és 1. ábráját.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2609

8

(9)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

9

(10)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

11

(12)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

12

(13)  Megtekinthető a következő internetcímen: www.npc.gov.cn/englishnpc/constitution2019/201911/1f65146fb6104dd3a2793875d19b5b29.shtml (hozzáférés: 2022. május 2.).

13

(14)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

14

(15)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

15

(16)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

16

(17)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

17

(18)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

18

(19)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

19

(20)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

20

(21)  Lásd: http://www.hnzydhjt.com/ (hozzáférés: 2023. május 2.).

21

(22)  Lásd: https://www.sohu.com/a/427199857_120109837 (hozzáférés: 2023. május 2.).

22

(23)  Lásd: http://scaffi.com/news/2492.html (hozzáférés: 2023. május 2.).

23

(24)  Lásd: https://www.hnxlx.com.cn/About/subcompany/cid/155/id/87?btwaf=23932495 (hozzáférés: 2023. május 2.).

24

(25)  Lásd: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_30432795595614 (hozzáférés: 2023. május 2.).

25

(26)  Lásd: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31950371346728 (hozzáférés: 2023. május 2.).

26

(27)  Uo.

27

(28)  Lásd: http://www.jxgf.com/ (hozzáférés: 2023. május 2.).

28

(29)  Lásd: https://sichuan.scol.com.cn/ggxw/202209/58612536.html (hozzáférés: 2023. május 2.).

29

(30)  Lásd: https://www.sohu.com/a/575647079_120952561 (hozzáférés: 2023. május 2.).

30

(31)  Lásd: http://www.xjxlx.com.cn/ (hozzáférés: 2023. május 2.).

31

(32)  Lásd: http://www.xjxlx.com.cn/News/detail/fid/3/cid/470/id/5404.html (hozzáférés: 2023. május 2.).

32

(33)  Lásd például a KKP alapszabályának 33. cikkét, a kínai társasági törvény 19. cikkét vagy „A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” című dokumentumot (a pontos hivatkozást lásd alább).

33

(34)  Lásd: http://www.cpcif.org.cn/detail/40288043661e27fb01661e386a3f0001?e=1 (hozzáférés: 2023. május 2.).

34

(35)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

35

(36)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

36

(37)  Lásd például: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster (Xi játszmája: esély a hatalom konszolidálására és a katasztrófa elhárítására); Foreign Affairs, 100. kötet, 4. szám, 2021. július/augusztus, 10–19. o.

37

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(38)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

38

(39)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (hozzáférés: 2023. május 2.).

39

(40)  A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához. Megtekinthető a következő internetcímen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (hozzáférés: 2022. november 15.).

40

(41)  Financial Times (2020). Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetcímen: https://on.ft.com/3mYxP4j (hozzáférés: 2023. május 2.).

41

(42)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

42

(43)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

43

(44)  A nyersanyagokról szóló tizennegyedik ötéves terv. Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (hozzáférés: 2023. május 2.).

44

(45)  Uo., II.3. szakasz.

45

(46)  Uo., IV.I. szakasz.

46

(47)  Uo., VIII.1. szakasz.

47

(48)  Az ipar környezettudatos fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv. Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2021-12/03/content_5655701.htm (miit.gov.cn) (hozzáférés: 2023. május 2.).

48

(49)  Uo., III.2. szakasz.

49

(50)  Lásd az útmutató katalógus mellékletének I.1.39. és I.1.56. szakaszát, melyek megtekinthetők a következő internetcímen: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (hozzáférés: 2023. május 2.).

50

(51)  Az útmutató katalógus III. szakasza.

51

(52)  Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve. Megtekinthető a következő internetcímen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (hozzáférés: 2023. május 2.).

52

(53)  Uo., 2.2.2. szakasz.

53

(54)  Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve. Megtekinthető a következő internetcímen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (hozzáférés: 2023. május 2.).

54

(55)  Uo., III.4. szakasz.

55

(56)  A tizennegyedik ötéves terv során a petrolkémiai és vegyipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására vonatkozó iránymutatások. Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-04/08/content_5683972.htm#msdynttrid=WRmyf07ph0z74SHmXoOLKjRWl09BdZ4lGdYp9fiI9xU (hozzáférés: 2023. május 2.).

56

(57)  Uo., I.3. szakasz.

57

(58)  Uo.

58

(59)  Uo., VIII. szakasz.

59

(60)  Közlemény a közép- és hosszú távú szénszerződések aláírásával és teljesítésével kapcsolatosan 2021-ben végzett jó munkáról. Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2020-12/09/content_5568450.htm (hozzáférés: 2023. május 2.).

60

(61)  Uo.

61

(62)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

62

(63)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

63

(64)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

64

(65)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

65

(66)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

66

(67)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

67

(68)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

68

(69)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

69

(70)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

70

(71)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

71

(72)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

72

(73)  Lásd a Kínai Banki és Biztosítási Szabályozó Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022), megtekinthető a következő internetcímen: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (hozzáférés: 2023. május 2.). A Terv arra utasít, hogy „
  folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését
  ”. A terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés és a vállalatirányítás szerves integrációját:
  „
  [a] pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna
  ”.

73

Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022

folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

„

pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk

A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna

(74)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét (kiadás időpontja: 2020. december 15.). Megtekinthető a következő internetcímen: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 2.).

74

kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét

(75)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

75

(76)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

76

(77)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 (OECD gazdasági felmérések, Kína 2019), OECD Publishing, Párizs, 29. o. Megtekinthető a következő internetcímen: https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (hozzáférés: 2023. május 2.).

77

(78)  Lásd: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (hozzáférés: 2023. május 2.).

78

(79)  A Henan Haohua Junhua 81 %-os részesedést birtokol a Henan Junhua Development vállalatban. Lásd: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31229783116721 (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 5.).

79

(80)  Tizennegyedik ötéves terv a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődéséről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről. Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/xinwen/2021-03/13/content_5592681.htm (hozzáférés: 2023. május 2.).

80

(81)  Uo., 1.1. szakasz.

81

(82)  E megközelítést megerősítette a Törvényszék 2023. június 21-én, a Guangdong Haomei New Materials és Guangdong King Metal Light Alloy Technology kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében, T-326/21, EU:T:2023:347, 104. pont.

82

(83)  Lásd például a (85) preambulumbekezdést.

83

(84)  Lásd a (75) és a (76) preambulumbekezdést.

84

(85)  A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok (felső sáv). Megtekinthető a következő internetcímen: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (legutóbbi hozzáférés: 2023. július 3.).

85

(86)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségi szintű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

86

(87)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem (59) és (60) bekezdését, valamint 1. táblázata.

87

(88)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 5.2.3. szakasza.

88

(89)  A melamin és nitrogénműtrágyák előállításához felhasznált végső nyersanyag a földgáz vagy a szén. Az ammónia előállításához földgázt vagy szenet használnak. Az ammónia tovább feldolgozható karbamiddá vagy salétromsavvá. A salétromsavat ammónium-nitrát előállítására használják, amely egy nitrogénműtrágya. Ez tovább keverhető más típusú nitrogénműtrágyák, úgymint karbamid-ammónium-nitrát („UAN”; karbamiddal kevert ammónium-nitrát) vagy kalcium-ammónium-nitrát („CAN”; mészkőből származó kalciummal kevert ammónium-nitrát) előállítása érdekében. A karbamid – ammónia hozzáadásával – melamin előállítására is használható. A nitrogénműtrágyákat, a karbamidot és a melamint gyakran ugyanazok a vertikálisan integrált vállalatok állítják elő.

89

(90)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

90

(91)  Nemzetközi Kereskedelmi Központ, Market Access Map (Piacrajutási térkép). Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 5.).

91

(92)  Doing Business 2020. Economy profile Turkey (Törökország gazdasági profilja), 51. o. Megtekinthető a következő internetcímen: https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/turkey/TUR.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 9.). Methodology for Trading Across Borders (A határokon átnyúló kereskedés módszertana). Megtekinthető a következő internetcímen: https://archive.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 9.).

92

(93)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

93

(94)  Global Trade Alert-adatbázis. Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.globaltradealert.org/data_extraction (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

94

(95)  Azerbajdzsán, Észak-Korea, Fehéroroszország, Türkmenisztán, Üzbegisztán.

95

(96)  A CCCMC az ENSZ Comtrade-adatbázisát használta.

96

(97)  A lásd a forrásokkal kapcsolatos feljegyzés III. mellékletét.

97

(98)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.dgtr.gov.in/anti-dumping-cases/anti-dumping-investigation-concerning-imports-melamine-originating-or-exported (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 5.).

98

(99)  A GTA-ból származó importstatisztikák, amelyek megtekinthetők a következő internetcímen: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 4.).

99

(100)  A Bizottság (EU) 2023/809 végrehajtási rendelete (2023. április 13.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, egyes készterméknek vagy nem annak minősülő, rozsdamentes acélból készült tompahegesztéses csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 101., 2023.4.14., 22. o.), (103), preambulumbekezdés.

100

(101)  Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Dönem: Ocak-Haziran 2022 (Villamosenergia- és földgázárak, első félév: 2022. január-június), 1. táblázat. Megtekinthető a következő internetcímen: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (legutóbbi hozzáférés: 2023. január 20.).

101

(102)  Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Dönem: Ocak-Haziran 2022 (Villamosenergia- és földgázárak, első félév: 2022. január–június), 3. táblázat. Megtekinthető a következő internetcímen: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (legutóbbi hozzáférés: 2023. január 20.).

102

(103)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.isu.gov.tr/sufiyatlari/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. január 30.).

103

(104)  Lásd: https://www.icis.com/explore/commodities/chemicals/melamine/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 11.).

104

(105)  Lásd például: https://www.weforum.org/agenda/2022/11/russia-ukraine-invasion-global-energy-crisis/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 9.). https://blogs.worldbank.org/developmenttalk/energy-shock-could-sap-global-growth-years (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 9.). https://www.reuters.com/business/energy/year-russia-turbocharged-global-energy-crisis-2022-12-13/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 9.).

105

(106)  Fogyasztói árindex, 2023. március, 2. táblázat. Megtekinthető a következő internetcímen: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-March-2023-49652&dil=2 (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 11.).

106

(107)  A Bizottság elismeri, hogy az energiaáraknak a Xinjiang XLX vállalatnál megfigyelt alakulása torz költségeken és árakon alapult. Mivel a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat célja nem a pontos dömpingkülönbözet kiszámítása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e, a Bizottság elfogadhatónak találta, hogy a Xinjiang XLX által tapasztalt energiaár-emelkedést konzervatív helyettesítő értékként használja a torzulástól mentes villamosenergia- és földgázköltség kiigazítására.

107

(108)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.erieri.com/salary (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

108

(109)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

109

(110)  Az Európai Unión belül folyó gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszere, amely megtekinthető a következő internetcímen: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

110

(111)  A Havi átlagos munkaerőköltség és annak összetevői gazdasági tevékenység szerint, 2020 elnevezésű táblázat, amely megtekinthető a következő internetcímen: https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

111

Havi átlagos munkaerőköltség és annak összetevői gazdasági tevékenység szerint, 2020

(112)  Táblázat, Munkaerőköltség-indexek (2015 = 100), amelyek megtekinthetők a következő internetcímen: https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 6.).

112

Munkaerőköltség-indexek (2015 = 100)

(113)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.egegubre.com.tr/mali.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 7.).

113

(114)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.tekfen.com.tr/en/financial-statements-4-22 (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 7.).

114

(115)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.kap.org.tr/en/sirket-finansal-bilgileri/4028e4a240f2ef4701410810f53601c4 (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 7.).

115

(116)  Lásd a 2021. január 1-jétől december 31-ig, valamint a 2022. január 1-jétől június 30-ig tartó időszakra vonatkozó könyvvizsgálói jelentéseket, amelyek megtekinthetők a következő internetcímen: https://www.kap.org.tr/Bildirim/1004178 és https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1056023 (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 28.).

116

(117)  Lásd a 2021. január 1-jétől december 31-ig, valamint a 2022. január 1-jétől június 30-ig tartó időszakra vonatkozó könyvvizsgálói jelentéseket, amelyek megtekinthetők a következő internetcímen: https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1007098 és https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1057306 (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 28.).

117

(118)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 22.).

118

(119)  Economy Profile China (Kína gazdasági profilja). Doing Business 2020, 84. és 88. o. Megtekinthető a következő internetcímen: https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 22.).

119

(120)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 5.3.1. pontja, valamint 8.1. és 8.2. melléklete. A 8.1. és 8.2. mellékletben szerepel Chemicals Economics Handbook – Melamine 2020 (A vegyi anyagok gazdaságtanának kézikönyve – Melamin 2020, a továbbiakban: CEH-jelentés), valamint a megfelelő Data Workbook (Munkafüzet). Mivel a CEH-jelentést harmadik fél tulajdonában lévő szerzői jog oltalma alatt áll, a jelentésben és a munkafüzetben szereplő információk tartományokban kerülnek megadásra.

120

Chemicals Economics Handbook – Melamine 2020

Data Workbook

(121)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 8.2. melléklete. Lásd a China-Producers (Kína – Gyártók) és a China-Additional capacity (Kína – Többletkapacitás) elnevezésű táblázatokat.

121

China-Producers

China-Additional capacity

(122)  Hivatkozások jegyzéke (2023). Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.eurotecnica.it/images/PDF/reflist.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 12.).

122

(123)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 8.2. melléklete. Lásd a China-Supply Demand (Kína – Kínálat és kereslet) elnevezésű táblázatot.

123

China-Supply Demand

(124)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (legutóbbi hozzáférés: 2023. április 12.).

124

(125)  Melamine From the People’s Republic of China: Antidumping Duty and Countervailing Duty Orders (A Kínai Népköztársaságból származó melamin: a kivetett dömpingellenes vám és kiegyenlítő vám). Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.federalregister.gov/documents/2015/12/28/2015-32632/melamine-from-the-peoples-republic-of-china-antidumping-duty-and-countervailing-duty-orders (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 10.).

125

(126)  Az Eurázsiai Gazdasági Bizottság belső piac védelmével foglalkozó részlegének közleménye „a Kínai Népköztársaságból származó és az Eurázsiai Gazdasági Unió vámterületére behozott melaminnal szembeni dömpingellenes intézkedések alkalmazásáról”. Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.eurasiancommission.org/ru/act/trade/podm/investigations/PublicDocuments/AD34_notice_dated05042022.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 10.).

126

(127)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 8.2. melléklete. Lásd a World consumption of melamine by region (A világ melaminfelhasználása régiónként), valamint a Central and Eastern European consumption of melamine by country (Közép- és kelet-európai melaminfelhasználás országonként) elnevezésű táblázatokat.

127

World consumption of melamine by region (A világ melaminfelhasználása régiónként)

Central and Eastern European consumption of melamine by country (Közép- és kelet-európai melaminfelhasználás országonként)

(128)  Például a hat fő exportpiacra irányuló kínai export árai 2015-ben és 2016-ban tonnánként nagyjából 750 EUR és 850 EUR között mozogtak. Forrás: Globális Kereskedelmi Atlasz. Megtekinthető a következő internetcímen: https://my.ihs.com/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. június 28.).

128

(129)  Ami a hozzáadott dömpingellenes vámot illeti, az intézkedések a három exportáló gyártó esetében minimális importárakból és az összes többi exportáló gyártóra vonatkozó, egyedi rögzített vámtételből állnak. Ezen minimális behozatali ár hatálya alá tartozó három fél behozatala, ha meghaladta a minimális árat, mentes volt a dömpingellenes vámtól, míg az e felek minimális importárak alatti behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámok a behozatal előtti nettó számlaértéktől függően változtak. Más exportáló gyártóktól is érkezett behozatal, amelyre tonnánként 415 EUR-s specifikus maradékvám vonatkozott. Tekintettel erre a vegyes képre, a hozzáadott dömpingellenes vámok összegét a Bizottság a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján jelentett melaminbehozatali adatok alapján állapította meg, mivel ez az adatkészlet tartalmazza a kifizetett összegeket.

129

(130)  A teljes kivonat elérhető a TRON-ban t23.002667 hivatkozási számon.

130

(131)  
  93 345/(9/12) = 124 459. 124 459/64 673 = 192,4 %.

131

(132)  
  61 668/(9/12) = 82 223. 82 223/73 288 = 112,2 %.

132

(133)  TRON-beli hivatkozási szám: t23.002400, 2023. május 23.

133

(134)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

134

(135)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

135

(136)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

136

---

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/247 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/247

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1777 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. szeptember 14.)

az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalára vonatkozó visszamenőleges uniós felügyelet bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

a védintézkedésekkel és a kivitelre vonatkozó közös szabályokkal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/478 rendelet 10. cikke szerint uniós felügyeletet lehet bevezetni, amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják, és valamely termék behozatalának alakulása az uniós gyártók számára károkozással fenyeget. Az (EU) 2015/755 rendelet 7. cikke lehetőséget ad felügyelet bevezetésére, amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják. Mindkét rendelet szerint – a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontja, illetve a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján – be lehet vezetni visszamenőleges felügyeletet, amely értelmében mindegyik tagállamnak behozatali adatokat kell benyújtania az Európai Bizottságnak röviddel a behozatal tényleges megtörténte után. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/478 rendelet 10. cikke szerint uniós felügyeletet lehet bevezetni, amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják, és valamely termék behozatalának alakulása az uniós gyártók számára károkozással fenyeget. Az (EU) 2015/755 rendelet 7. cikke lehetőséget ad felügyelet bevezetésére, amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják. Mindkét rendelet szerint – a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontja, illetve a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján – be lehet vezetni visszamenőleges felügyeletet, amely értelmében mindegyik tagállamnak behozatali adatokat kell benyújtania az Európai Bizottságnak röviddel a behozatal tényleges megtörténte után.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala az utóbbi időben jelentős mértékben nőtt. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala az utóbbi időben jelentős mértékben nőtt.

| (3) | Az üzemanyagcélú etanol behozatala – függetlenül annak eredetétől – 2021 és 2022 között közel 80 %-kal nőtt (TARIC-kódok hiányában ezek a mennyiségek teljes KN-kódokon alapulnak, és más típusú bioetanolokat is magukban foglalhatnak). 2022-ben a mennyiség tekintetében a legfontosabb exportáló országok Brazília, az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Peru voltak. |
| --- | --- |

(3)

Az üzemanyagcélú etanol behozatala – függetlenül annak eredetétől – 2021 és 2022 között közel 80 %-kal nőtt (TARIC-kódok hiányában ezek a mennyiségek teljes KN-kódokon alapulnak, és más típusú bioetanolokat is magukban foglalhatnak). 2022-ben a mennyiség tekintetében a legfontosabb exportáló országok Brazília, az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Peru voltak.

| (4) | Kiegészítő elemzésekből, melyek a három legreprezentatívabb KN-kódra (azaz a TARIC-szintű behozatal több mint 90 %-ára) vonatkozó extrapolált TARIC-adatokon alapulnak, kiviláglik, hogy az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala 2021 és 2022 között 45 %-kal nőtt. Emellett 2023 első öt hónapjában további 43,5 %-os növekedés volt megfigyelhető 2022 első öt hónapjához képest. |
| --- | --- |

(4)

Kiegészítő elemzésekből, melyek a három legreprezentatívabb KN-kódra (azaz a TARIC-szintű behozatal több mint 90 %-ára) vonatkozó extrapolált TARIC-adatokon alapulnak, kiviláglik, hogy az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala 2021 és 2022 között 45 %-kal nőtt. Emellett 2023 első öt hónapjában további 43,5 %-os növekedés volt megfigyelhető 2022 első öt hónapjához képest.

| (5) | Az említett extrapolált adatok alapján az EU-ba irányuló export tekintetében az első három ország az Egyesült Államok, Brazília és Peru. Az importált mennyiség tekintetében Pakisztán a negyedik legfontosabb ország, és 2021 és 2022 között a behozatal Pakisztán esetében nőtt a legnagyobb mértékben, mégpedig 179 %-kal. Ugyanebben az időszakban a behozatal az Egyesült Államokból 96 %-kal, Brazíliából pedig 37 %-kal nőtt. A Peruból származó behozatal 13 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(5)

Az említett extrapolált adatok alapján az EU-ba irányuló export tekintetében az első három ország az Egyesült Államok, Brazília és Peru. Az importált mennyiség tekintetében Pakisztán a negyedik legfontosabb ország, és 2021 és 2022 között a behozatal Pakisztán esetében nőtt a legnagyobb mértékben, mégpedig 179 %-kal. Ugyanebben az időszakban a behozatal az Egyesült Államokból 96 %-kal, Brazíliából pedig 37 %-kal nőtt. A Peruból származó behozatal 13 %-kal csökkent.

| (6) | Az uniós piac a magas árak miatt nagyon vonzónak tűnik. Ami a Brazíliából és az Egyesült Államokból származó behozatalt illeti, az importárak több mint 15 %-kal alacsonyabbak az uniós áraknál (3). Ráadásul mindkét ország nagyon nagy termelési kapacitással rendelkezik. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós piac a magas árak miatt nagyon vonzónak tűnik. Ami a Brazíliából és az Egyesült Államokból származó behozatalt illeti, az importárak több mint 15 %-kal alacsonyabbak az uniós áraknál (3). Ráadásul mindkét ország nagyon nagy termelési kapacitással rendelkezik.

| (7) | Amint azt az alábbi táblázat mutatja, az Egyesült Államok és Brazília sokkal többet termel, mint ami a saját hazai felhasználásuk fedezéséhez szükséges, így exportálható többletkapacitással rendelkeznek. Az uniós felhasználás körülbelül 4,6 millió tonna, az amerikai és brazil gyártók pedig összesen 5,5 millió tonna exportálható többletkapacitással rendelkeznek, így képesek kielégíteni az uniós keresletet.

  Táblázat


  Termelés és felhasználás 2022-ben










  A 2022-es év (tonna) | Egyesült Államok | Brazília | EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés | 46 210 800 | 22 549 600 | 3 970 000 |
| Felhasználás | 41 685 000 | 21 517 400 | 4 605 200 |
| Többletkapacitás | 4 525 800 | 1 032 200 | - 635 200 |

(7)

Amint azt az alábbi táblázat mutatja, az Egyesült Államok és Brazília sokkal többet termel, mint ami a saját hazai felhasználásuk fedezéséhez szükséges, így exportálható többletkapacitással rendelkeznek. Az uniós felhasználás körülbelül 4,6 millió tonna, az amerikai és brazil gyártók pedig összesen 5,5 millió tonna exportálható többletkapacitással rendelkeznek, így képesek kielégíteni az uniós keresletet.

Táblázat

Termelés és felhasználás 2022-ben

A 2022-es év (tonna)

Egyesült Államok

Brazília

EU

Termelés

46 210 800

22 549 600

3 970 000

Felhasználás

41 685 000

21 517 400

4 605 200

Többletkapacitás

4 525 800

1 032 200

- 635 200

| (8) | A behozatal növekedése egybeesik az uniós ágazat piaci részesedésének 10 %-os csökkenésével. A behozatalnak az uniós termeléshez viszonyított aránya a 2021. évi 21 %-ról 2022-ben 39 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(8)

A behozatal növekedése egybeesik az uniós ágazat piaci részesedésének 10 %-os csökkenésével. A behozatalnak az uniós termeléshez viszonyított aránya a 2021. évi 21 %-ról 2022-ben 39 %-ra emelkedett.

| (9) | Emlékeztetni kell arra, hogy az üzemanyagcélú, megújuló etanol (bioetanol) behozatalára vonatkozó visszamenőleges felügyelet először 2020 novemberében, az (EU) 2020/1628 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) került bevezetésre. A rendelet bizonyos TARIC-kódokat vezetett be egyéves időtartamra. |
| --- | --- |

(9)

Emlékeztetni kell arra, hogy az üzemanyagcélú, megújuló etanol (bioetanol) behozatalára vonatkozó visszamenőleges felügyelet először 2020 novemberében, az (EU) 2020/1628 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) került bevezetésre. A rendelet bizonyos TARIC-kódokat vezetett be egyéves időtartamra.

| (10) | Az (EU) 2020/1628 végrehajtási rendelet 2021. november 4-én hatályát vesztette, ezért a kódokat inaktiválták a vámrendszerben. 2021-ben visszaesett a bioetanol behozatala, ezért akkor nem volt indokolt meghosszabbítani a felügyeletet. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2020/1628 végrehajtási rendelet 2021. november 4-én hatályát vesztette, ezért a kódokat inaktiválták a vámrendszerben. 2021-ben visszaesett a bioetanol behozatala, ezért akkor nem volt indokolt meghosszabbítani a felügyeletet.

| (11) | Az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalának közelmúltbeli tendenciái, továbbá a nagy termelési kapacitás, különösen az Egyesült Államokban és Brazíliában – a (7) preambulumbekezdésben említettek szerint –, és az Unióba irányuló import alacsonyabb árszintje miatt azonban a közeljövőben tovább erősödhetnek az uniós gyártókat érő káros hatások. |
| --- | --- |

(11)

Az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalának közelmúltbeli tendenciái, továbbá a nagy termelési kapacitás, különösen az Egyesült Államokban és Brazíliában – a (7) preambulumbekezdésben említettek szerint –, és az Unióba irányuló import alacsonyabb árszintje miatt azonban a közeljövőben tovább erősödhetnek az uniós gyártókat érő káros hatások.

| (12) | Az uniós ágazat adatai szerint 2021 negyedik negyedéve óta a gazdasági mutatók többsége romlik, ami arra utal, hogy a mintában szereplő uniós gyártók 2021 negyedik negyedéve és 2022 harmadik negyedéve között kárt szenvedtek el:






  — | Termelés (10 %-os csökkenés) |
| --- | --- | --- |

(12)

Az uniós ágazat adatai szerint 2021 negyedik negyedéve óta a gazdasági mutatók többsége romlik, ami arra utal, hogy a mintában szereplő uniós gyártók 2021 negyedik negyedéve és 2022 harmadik negyedéve között kárt szenvedtek el:

—

Termelés (10 %-os csökkenés)

| — | Kapacitáskihasználás (9 %-os csökkenés) |
| --- | --- |

—

Kapacitáskihasználás (9 %-os csökkenés)

| — | Uniós értékesítési volumen (6 %-os csökkenés) |
| --- | --- |

—

Uniós értékesítési volumen (6 %-os csökkenés)

| — | Készletek (15 %-os növekedés) |
| --- | --- |

—

Készletek (15 %-os növekedés)

| — | Beruházások (44 %-os csökkenés) |
| --- | --- |

—

Beruházások (44 %-os csökkenés)

| — | Nyereségesség (57 %-os csökkenés) |
| --- | --- |

—

Nyereségesség (57 %-os csökkenés)

| (13) | Az uniós érdek ezért úgy kívánja, hogy az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala visszamenőleges uniós felügyelet alatt álljon abból a célból, hogy a hivatalos behozatali statisztikák közzététele előtt előzetes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre, lehetővé téve az összes harmadik országból érkező behozatal alakulásának gyors elemzését. Gyors kereskedelmi adatokra van szükség ahhoz, hogy ellensúlyozni lehessen az üzemanyagcélú, megújuló etanol uniós piacának sérülékenységét, és észlelni lehessen a világpiacon bekövetkező hirtelen változásokat. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós érdek ezért úgy kívánja, hogy az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala visszamenőleges uniós felügyelet alatt álljon abból a célból, hogy a hivatalos behozatali statisztikák közzététele előtt előzetes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre, lehetővé téve az összes harmadik országból érkező behozatal alakulásának gyors elemzését. Gyors kereskedelmi adatokra van szükség ahhoz, hogy ellensúlyozni lehessen az üzemanyagcélú, megújuló etanol uniós piacának sérülékenységét, és észlelni lehessen a világpiacon bekövetkező hirtelen változásokat.

| (14) | mivel az üzemanyagcélú etanol több, más termékeket is tartalmazó KN-kód alá is besorolható, egyedi TARIC-kódokat kell létrehozni annak érdekében, hogy biztosítható legyen az adott termékre korlátozódó, megfelelő nyomon követés. A visszamenőleges felügyelet hatályának ki kell terjednie az e rendelet mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

(14)

mivel az üzemanyagcélú etanol több, más termékeket is tartalmazó KN-kód alá is besorolható, egyedi TARIC-kódokat kell létrehozni annak érdekében, hogy biztosítható legyen az adott termékre korlátozódó, megfelelő nyomon követés. A visszamenőleges felügyelet hatályának ki kell terjednie az e rendelet mellékletében felsorolt termékekre.

| (15) | A behozatali tendenciák megfelelő nyomon követhetősége és a vonatkozó TARIC-kódok ismételt inaktiválásának elkerülése érdekében a visszamenőleges felügyeletet hároméves időszakra kell bevezetni, |
| --- | --- |

(15)

A behozatali tendenciák megfelelő nyomon követhetősége és a vonatkozó TARIC-kódok ismételt inaktiválásának elkerülése érdekében a visszamenőleges felügyeletet hároméves időszakra kell bevezetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az e rendelet mellékletében szereplő üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatala az (EU) 2015/478 és az (EU) 2015/755 rendelettel összhangban visszamenőleges uniós felügyelet tárgyát képezi.

(2)   Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek besorolása a TARIC-on alapul. Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek származása a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 60. cikkével összhangban kerül megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő naptól alkalmazandó, és három évig marad hatályban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 83., 2015.3.27., 16. o.

1

(2)  
  HL L 123., 2015.5.19., 33. o.

2

(3)  Az európai ágazat által szolgáltatott adatok.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/1628 végrehajtási rendelete (2020. november 3.) az üzemanyagcélú, megújuló etanol behozatalára vonatkozó visszamenőleges uniós felügyelet bevezetéséről (HL L 366., 2020.11.4., 12. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

A visszamenőleges uniós felügyelet tárgyát képező termékek listája

A visszamenőleges felügyelet tárgyát képező érintett termék az üzemanyagcélú megújuló etanol, azaz a mezőgazdasági termékekből nyert, denaturált vagy nem denaturált etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint), kivéve azokat a termékeket, amelyeknek az EN 15376 szabvány szerint mért víztartalma több mint 0,3 % (m/m), de a termékkörbe beleértve a mezőgazdasági termékekből (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) előállított, üzemanyagcélú, benzines keverékben található etil-alkoholt, melynek etil-alkohol-tartalma több mint 10 % (V/V). Az érintett termék magában foglalja az etil-terc-butil-éterben (ETBE) található, mezőgazdasági termékekből (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) nyert etil-alkoholt is.

A termékkör kizárólag az üzemanyagcélú, megújuló etanolra korlátozódik. Nem terjed ki tehát a nem üzemanyagcélú szintetikus etanolra és megújuló etanolra, azaz az ipari és italokkal összefüggő felhasználású etanolra.

Az érintett termék jelenleg a következő KN- és TARIC-kódok alá tartozik:

| KN-kódok | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- |
| ex 2207 10 00 | 11 |
| ex 2207 20 00 | 11 |
| ex 2208 90 99 | 11 |
| ex 2710 12 21 | 10 |
| ex 2710 12 25 | 10 |
| ex 2710 12 31 | 10 |
| ex 2710 12 41 | 10 |
| ex 2710 12 45 | 10 |
| ex 2710 12 49 | 10 |
| ex 2710 12 50 | 10 |
| ex 2710 12 70 | 10 |
| ex 2710 12 90 | 10 |
| ex 2909 19 10 | 10 |
| ex 3814 00 10 | 10 |
| ex 3814 00 90 | 70 |
| ex 3820 00 00 | 10 |
| ex 3824 99 92 | 66 |

KN-kódok

Kiegészítő TARIC-kód

ex 2207 10 00

11

ex 2207 20 00

11

ex 2208 90 99

11

ex 2710 12 21

10

ex 2710 12 25

10

ex 2710 12 31

10

ex 2710 12 41

10

ex 2710 12 45

10

ex 2710 12 49

10

ex 2710 12 50

10

ex 2710 12 70

10

ex 2710 12 90

10

ex 2909 19 10

10

ex 3814 00 10

10

ex 3814 00 90

70

ex 3820 00 00

10

ex 3824 99 92

66

---

HATÁROZATOK

| 2023.9.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/251 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/251

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1778 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. szeptember 12.)

az afrikai sertéspestis svédországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről

(az értesítés a C(2023) 6246. számú dokumentummal történt)

(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 259. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai sertéspestis a tartott és a vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai sertéspestis a tartott és a vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében.

| (2) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörésekor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, vadon élő sertésfélékre és tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed. |
| --- | --- |

(2)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörésekor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, vadon élő sertésfélékre és tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed.

| (3) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikke bizonyos intézkedésekről rendelkezik, amelyeket abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben hatósági megerősítést nyer egy A kategóriájú betegség vadon élő állatok körében való kitörése, az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörését is beleértve. Az említett intézkedések előírják egy fertőzött körzet kialakítását, valamint a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadon élő állatok és az azokból származó állati eredetű termékek mozgásának és mozgatásának megtiltását. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikke bizonyos intézkedésekről rendelkezik, amelyeket abban az esetben kell alkalmazni, amennyiben hatósági megerősítést nyer egy A kategóriájú betegség vadon élő állatok körében való kitörése, az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélék között való kitörését is beleértve. Az említett intézkedések előírják egy fertőzött körzet kialakítását, valamint a jegyzékbe foglalt fajokhoz tartozó vadon élő állatok és az azokból származó állati eredetű termékek mozgásának és mozgatásának megtiltását.

| (4) | Az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett betegség valamely tagállam területén, vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja egy fertőzött körzet létrehozását írja elő az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. Ezenkívül az említett végrehajtási rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy e területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében, valamint hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy kell kiigazítani, hogy abba beletartozzon legalább a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet. Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések közé tartoznak többek között a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó tilalmak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett betegség valamely tagállam területén, vadon élő sertésfélékben való kitörése esetén az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja egy fertőzött körzet létrehozását írja elő az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke szerint. Ezenkívül az említett végrehajtási rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy e területet II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként jegyzékbe kell venni a végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében, valamint hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének megfelelően létrehozott fertőzött körzetet késedelem nélkül úgy kell kiigazítani, hogy abba beletartozzon legalább a II. típusú, korlátozás alatt álló körzet. Az afrikai sertéspestisre vonatkozóan az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések közé tartoznak többek között a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkozó tilalmak.

| (5) | Svédország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Fagersta településen 2023. szeptember 6-án megerősítést nyert az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának egy esete. Ezért e tagállam illetékes hatósága az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2023/594 végrehajtási rendelet szerint egy fertőzött körzetet hozott létre. |
| --- | --- |

(5)

Svédország tájékoztatta a Bizottságot, hogy Fagersta településen 2023. szeptember 6-án megerősítést nyert az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való előfordulásának egy esete. Ezért e tagállam illetékes hatósága az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2023/594 végrehajtási rendelet szerint egy fertőzött körzetet hozott létre.

| (6) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Svédországban létesítendő fertőzött körzetet. |
| --- | --- |

(6)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Svédországban létesítendő fertőzött körzetet.

| (7) | Az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megakadályozása érdekében, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl Svédország e legutóbbi, vadon élő sertésféléket érintő kitörések által érintett területének az (EU) 2023/594 végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való feltüntetéséig az afrikai sertéspestisre vonatkozóan ott megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket – amelyek a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkoznak – az említett szállítmányoknak a Svédország által a szóban forgó közelmúltbeli kitörést követően létrehozott fertőzött körzetből történő mozgatására is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(7)

Az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megakadályozása érdekében, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl Svédország e legutóbbi, vadon élő sertésféléket érintő kitörések által érintett területének az (EU) 2023/594 végrehajtási rendelet I. mellékletének II. részében II. típusú, korlátozás alatt álló körzetként való feltüntetéséig az afrikai sertéspestisre vonatkozóan ott megállapított különleges járványvédelmi intézkedéseket – amelyek a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak e korlátozás alatt álló körzeteken kívülre történő mozgatásaira vonatkoznak – az említett szállítmányoknak a Svédország által a szóban forgó közelmúltbeli kitörést követően létrehozott fertőzött körzetből történő mozgatására is alkalmazni kell.

| (8) | Ennek megfelelően az említett fertőzött körzetet fel kell tüntetni e határozat mellékletében, és az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alatt kell állnia. Ugyanakkor az afrikai sertéspestis jelenlegi járványügyi helyzete miatt és az említett betegség terjedése fokozott közvetlen kockázatának figyelembevételével a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak a fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai nem engedélyezhetők az említett végrehajtási rendelet szerint. A szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani ebben a határozatban. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően az említett fertőzött körzetet fel kell tüntetni e határozat mellékletében, és az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések hatálya alatt kell állnia. Ugyanakkor az afrikai sertéspestis jelenlegi járványügyi helyzete miatt és az említett betegség terjedése fokozott közvetlen kockázatának figyelembevételével a tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak a fertőzött körzetből más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai nem engedélyezhetők az említett végrehajtási rendelet szerint. A szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani ebben a határozatban.

| (9) | Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való legutóbbi, Svédországban bekövetkezett kitöréséből fakadó kockázatok csökkentése érdekében e határozat előírja, hogy a fertőzött körzetben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait Svédország e határozat hatályvesztésének időpontjáig nem engedélyezheti. |
| --- | --- |

(9)

Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésfélékben való legutóbbi, Svédországban bekövetkezett kitöréséből fakadó kockázatok csökkentése érdekében e határozat előírja, hogy a fertőzött körzetben tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásait Svédország e határozat hatályvesztésének időpontjáig nem engedélyezheti.

| (10) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az e végrehajtási határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az e végrehajtási határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek.

| (11) | Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig a svédországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(11)

Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig a svédországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani.

| (12) | Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(12)

Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Svédország gondoskodik arról, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikke és az (EU) 2023/594 végrehajtási rendelet 3. cikkének b) pontja szerint haladéktalanul létrehoz egy, az afrikai sertéspestis tekintetében fertőzött körzetet, és hogy ez a körzet legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket magában foglalja.

2. cikk

Svédország gondoskodik arról, hogy az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 63–66. cikkében meghatározott intézkedéseken túl az afrikai sertéspestisre vonatkozóan a II. típusú, korlátozás alatt álló körzetekre alkalmazandó, az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletben megállapított különleges járványvédelmi intézkedések az e határozat mellékletében fertőzött körzetként felsorolt területekre is vonatkozzanak.

3. cikk

Svédország gondoskodik arról, hogy a mellékletben fertőzött körzetként felsorolt területeken tartott sertésfélék és az azokból nyert termékek szállítmányainak más tagállamokba és harmadik országokba történő mozgatásai ne kerüljenek engedélyezésre.

4. cikk

Ezt a határozatot 2023. december 6-ig kell alkalmazni.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2023/594 végrehajtási rendelete (2023. március 16.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 79., 2023.3.17., 65. o.).

4

---

MELLÉKLET

| A Svédország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- |
| Västmanland megye:







  — | Surahammar település 30 %-a keleti irányban a 66. számú útig, |

A Svédország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek

Az alkalmazási időszak vége

Västmanland megye:

—

Surahammar település 30 %-a keleti irányban a 66. számú útig,

| — | Fagersta település 100 %-a, |
| --- | --- |

—

Fagersta település 100 %-a,

| — | Norberg település 68 %-a északi irányban a 270. és a 68. számú útig, |
| --- | --- |

—

Norberg település 68 %-a északi irányban a 270. és a 68. számú útig,

| — | Skinnskatteberg település 6 %-a déli irányban a 250. számú útig, |
| --- | --- |

—

Skinnskatteberg település 6 %-a déli irányban a 250. számú útig,

| — | Västerås település 0,4 %-a délkeleti irányban a 685. számú útig, |
| --- | --- |

—

Västerås település 0,4 %-a délkeleti irányban a 685. számú útig,

| — | Sala település 12 %-a keleti irányban a 681. számú útig. |
| --- | --- |

—

Sala település 12 %-a keleti irányban a 681. számú útig.

Dalarna megye:

| — | Avesta település 1 %-a északkeleti irányban a 693. számú útig, |
| --- | --- |

—

Avesta település 1 %-a északkeleti irányban a 693. számú útig,

| — | Smedjebacken település 6 %-a nyugati irányban a 66. számú útig. |
| --- | --- |

—

Smedjebacken település 6 %-a nyugati irányban a 66. számú útig.

2023.12.6.

---