# Úřední věstník L 234/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 234 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6622. září2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 234

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6622. září2023

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1804 ze dne 13. září 2023 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805 ze dne 13. září 2023 o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES (
  1
  ) | 48 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1804 ze dne 13. září 2023 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805 ze dne 13. září 2023 o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES (
  1
  )

1

48

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1806 ze dne 20. září 2023, kterým se mění prováděcí nařízení komise (EU) 2019/73 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky | 101 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1807 ze dne 21. září 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/72, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky | 103 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1808 ze dne 21. září 2023, kterým se stanoví vzor formuláře pro poskytování informací o plánování prevence, připravenosti a reakce v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2371 | 105 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2023/1809 ze dne 14. září 2023, kterým se stanoví kritéria ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky
  (oznámeno pod číslem C(2023) 6024)

   (
  1
  ) | 142 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2023/1810 ze dne 19. září 2023 o žádosti o rozšířenou kumulaci mezi Kambodžou a Vietnamem u určitých materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol v souladu s čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, pokud jde o pravidla původu používaná pro účely systému všeobecných celních preferencí podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 | 190 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1811 ze dne 20. září 2023, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/1550 stanovením programu kontrol Komise na rok 2024 v členských státech za účelem ověření uplatňování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce | 196 |
| | | JEDNACÍ ŘÁDY |
| | * | Rozhodnutí č. 37-2023 Účetního dvora o přístupu veřejnosti k dokumentům Účetního dvora | 200 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1806 ze dne 20. září 2023, kterým se mění prováděcí nařízení komise (EU) 2019/73 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

101

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1807 ze dne 21. září 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/72, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

103

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1808 ze dne 21. září 2023, kterým se stanoví vzor formuláře pro poskytování informací o plánování prevence, připravenosti a reakce v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2371

105

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2023/1809 ze dne 14. září 2023, kterým se stanoví kritéria ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky
  (oznámeno pod číslem C(2023) 6024)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2023) 6024)

1

142

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2023/1810 ze dne 19. září 2023 o žádosti o rozšířenou kumulaci mezi Kambodžou a Vietnamem u určitých materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol v souladu s čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, pokud jde o pravidla původu používaná pro účely systému všeobecných celních preferencí podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446

190

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1811 ze dne 20. září 2023, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/1550 stanovením programu kontrol Komise na rok 2024 v členských státech za účelem ověření uplatňování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce

196

JEDNACÍ ŘÁDY

*

Rozhodnutí č. 37-2023 Účetního dvora o přístupu veřejnosti k dokumentům Účetního dvora

200

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/432 ze dne 25. února 2023, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny ( Úř. věst. L 100, 13.4.2023 ) | 206 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) 2023/429 ze dne 25. února 2023, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny ( Úř. věst. L 100, 13.4.2023 ) | 207 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/432 ze dne 25. února 2023, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny ( Úř. věst. L 100, 13.4.2023 )

( Úř. věst. L 100, 13.4.2023 )

206

*

Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) 2023/429 ze dne 25. února 2023, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny ( Úř. věst. L 100, 13.4.2023 )

( Úř. věst. L 100, 13.4.2023 )

207

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/1804

ze dne 13. září 2023

o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (4) stanovila rámec pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva. Ve sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020 nazvaném „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“ (dále jen „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu“) se poukazuje na nerovnoměrný rozvoj dobíjecí a čerpací infrastruktury napříč Unií a na nedostatečnou interoperabilitu a nízkou uživatelskou přívětivost. Konstatuje se v něm, že neexistence jasné společné metodiky pro stanovování cílů a přijímání opatření v rámci vnitrostátních rámců politiky požadovaných směrnicí 2014/94/EU vede k situaci, kdy se úroveň ambicí jednotlivých členských států při stanovování cílů a provádění podpůrných politik značně liší. Tyto rozdíly brání vytvoření komplexní a úplné sítě infrastruktury pro alternativní paliva v celé Unii. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (4) stanovila rámec pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva. Ve sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020 nazvaném „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“ (dále jen „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu“) se poukazuje na nerovnoměrný rozvoj dobíjecí a čerpací infrastruktury napříč Unií a na nedostatečnou interoperabilitu a nízkou uživatelskou přívětivost. Konstatuje se v něm, že neexistence jasné společné metodiky pro stanovování cílů a přijímání opatření v rámci vnitrostátních rámců politiky požadovaných směrnicí 2014/94/EU vede k situaci, kdy se úroveň ambicí jednotlivých členských států při stanovování cílů a provádění podpůrných politik značně liší. Tyto rozdíly brání vytvoření komplexní a úplné sítě infrastruktury pro alternativní paliva v celé Unii.

| (2) | Unijní právo již stanovilo cíle pro obnovitelná paliva. Například směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (5) stanoví cíl dosáhnout tržního podílu obnovitelných paliv používaných v dopravě ve výši 14 %. |
| --- | --- |

(2)

Unijní právo již stanovilo cíle pro obnovitelná paliva. Například směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (5) stanoví cíl dosáhnout tržního podílu obnovitelných paliv používaných v dopravě ve výši 14 %.

| (3) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 (6) a (EU) 2019/1242 (7) již stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla, jakož i pro některá nová těžká vozidla. Uvedená nařízení by měla urychlit zavedení zejména vozidel s nulovými emisemi a vytvořit tak poptávku po dobíjecí a čerpací infrastruktuře. Je důležité, aby nařízení (EU) 2019/631 a (EU) 2019/1242 spolu s tímto nařízením zajistila soudržný rámec pro používání a zavádění alternativních paliv v silniční dopravě. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 (6) a (EU) 2019/1242 (7) již stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla, jakož i pro některá nová těžká vozidla. Uvedená nařízení by měla urychlit zavedení zejména vozidel s nulovými emisemi a vytvořit tak poptávku po dobíjecí a čerpací infrastruktuře. Je důležité, aby nařízení (EU) 2019/631 a (EU) 2019/1242 spolu s tímto nařízením zajistila soudržný rámec pro používání a zavádění alternativních paliv v silniční dopravě.

| (4) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805 (8) by měla podpořit výrobu a zavádění udržitelných alternativních paliv v letecké a námořní dopravě. Ačkoli se požadavky týkající se využívání udržitelných leteckých paliv mohou do značné míry opřít o stávající čerpací infrastrukturu, jsou zapotřebí investice do dodávek elektřiny pro stojící letadla. Nařízení (EU) 2023/1805 stanoví požadavky zejména pro využívání elektřiny z pevniny, které lze splnit pouze tehdy, bude-li v přístavech transevropské dopravní sítě (síť TEN-T) zavedena vhodná úroveň těchto dodávek. Tato nařízení však neobsahují žádné požadavky týkající se palivové infrastruktury, ačkoli jsou takové požadavky předpokladem pro dosažení cílů. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady o zajištění rovných podmínek pro udržitelnou leteckou dopravu a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805 (8) by měla podpořit výrobu a zavádění udržitelných alternativních paliv v letecké a námořní dopravě. Ačkoli se požadavky týkající se využívání udržitelných leteckých paliv mohou do značné míry opřít o stávající čerpací infrastrukturu, jsou zapotřebí investice do dodávek elektřiny pro stojící letadla. Nařízení (EU) 2023/1805 stanoví požadavky zejména pro využívání elektřiny z pevniny, které lze splnit pouze tehdy, bude-li v přístavech transevropské dopravní sítě (síť TEN-T) zavedena vhodná úroveň těchto dodávek. Tato nařízení však neobsahují žádné požadavky týkající se palivové infrastruktury, ačkoli jsou takové požadavky předpokladem pro dosažení cílů.

| (5) | Proto by všechny druhy dopravy měly být upraveny v rámci jediného právního aktu, který by měl zohlednit rozmanitost alternativních paliv. Využívání technologií pohonu s nulovými emisemi se v různých druzích dopravy a v různých členských státech nachází v odlišných fázích vývoje. Zejména v odvětví silniční dopravy dochází k rychlému zavádění bateriových elektrických vozidel a plug-in hybridních vozidel. Na trhu jsou rovněž k dispozici vozidla na vodíkový pohon. Kromě toho jsou v současnosti v rámci různých projektů a pro první komerční využití zaváděny menší vodíkové a bateriové elektrické lodě a vlaky na vodíkový pohon, přičemž se očekává, že v nadcházejících letech dojde k jejich plnému komerčnímu nasazení. Naproti tomu odvětví letecké a lodní dopravy budou i nadále závislá na kapalných a plynných palivech, protože se očekává, že řešení pohonu s nulovými a nízkými emisemi bude uvedeno na trh přibližně až okolo roku 2030, nebo i později, zejména v odvětví letecké dopravy, přičemž plné komerční nasazení si vyžádá jistý čas. Fosilní plynná nebo kapalná paliva lze využít pouze tehdy, budou-li jasně začleněna do jednoznačného dekarbonizačního plánu, který je v souladu s dlouhodobým cílem klimatické neutrality Unie, což vyžaduje jejich mísení s obnovitelnými palivy, jako jsou biometan, pokročilá biopaliva nebo obnovitelná a nízkouhlíková syntetická, parafinická, plynná a kapalná paliva, nebo jejich nahrazení těmito palivy. |
| --- | --- |

(5)

Proto by všechny druhy dopravy měly být upraveny v rámci jediného právního aktu, který by měl zohlednit rozmanitost alternativních paliv. Využívání technologií pohonu s nulovými emisemi se v různých druzích dopravy a v různých členských státech nachází v odlišných fázích vývoje. Zejména v odvětví silniční dopravy dochází k rychlému zavádění bateriových elektrických vozidel a plug-in hybridních vozidel. Na trhu jsou rovněž k dispozici vozidla na vodíkový pohon. Kromě toho jsou v současnosti v rámci různých projektů a pro první komerční využití zaváděny menší vodíkové a bateriové elektrické lodě a vlaky na vodíkový pohon, přičemž se očekává, že v nadcházejících letech dojde k jejich plnému komerčnímu nasazení. Naproti tomu odvětví letecké a lodní dopravy budou i nadále závislá na kapalných a plynných palivech, protože se očekává, že řešení pohonu s nulovými a nízkými emisemi bude uvedeno na trh přibližně až okolo roku 2030, nebo i později, zejména v odvětví letecké dopravy, přičemž plné komerční nasazení si vyžádá jistý čas. Fosilní plynná nebo kapalná paliva lze využít pouze tehdy, budou-li jasně začleněna do jednoznačného dekarbonizačního plánu, který je v souladu s dlouhodobým cílem klimatické neutrality Unie, což vyžaduje jejich mísení s obnovitelnými palivy, jako jsou biometan, pokročilá biopaliva nebo obnovitelná a nízkouhlíková syntetická, parafinická, plynná a kapalná paliva, nebo jejich nahrazení těmito palivy.

| (6) | Tato biopaliva a syntetická a parafinická paliva nahrazující motorovou naftu, benzin a tryskové palivo lze vyrábět z různých vstupních surovin a lze je přimíchávat do fosilních paliv ve velmi vysokém poměru. Uvedená paliva jsou obzvláště důležitá pro snížení emisí skleníkových plynů v odvětví letecké a námořní dopravy, u nichž se očekává pomalejší proces elektrifikace. Technicky jsou tato paliva po menších úpravách kompatibilní se současnými technologiemi vozidel. Pro vnitrozemskou vodní a námořní dopravu na krátké vzdálenosti je možné použít kromě jiného i obnovitelný metanol. Syntetická a parafinická paliva mají potenciál snížit využívání zdrojů fosilních paliv v odvětví dopravy. Všechna tato paliva mohou být distribuována, skladována a využívána za pomoci stávající infrastruktury nebo v případě potřeby za pomoci infrastruktury stejného druhu. |
| --- | --- |

(6)

Tato biopaliva a syntetická a parafinická paliva nahrazující motorovou naftu, benzin a tryskové palivo lze vyrábět z různých vstupních surovin a lze je přimíchávat do fosilních paliv ve velmi vysokém poměru. Uvedená paliva jsou obzvláště důležitá pro snížení emisí skleníkových plynů v odvětví letecké a námořní dopravy, u nichž se očekává pomalejší proces elektrifikace. Technicky jsou tato paliva po menších úpravách kompatibilní se současnými technologiemi vozidel. Pro vnitrozemskou vodní a námořní dopravu na krátké vzdálenosti je možné použít kromě jiného i obnovitelný metanol. Syntetická a parafinická paliva mají potenciál snížit využívání zdrojů fosilních paliv v odvětví dopravy. Všechna tato paliva mohou být distribuována, skladována a využívána za pomoci stávající infrastruktury nebo v případě potřeby za pomoci infrastruktury stejného druhu.

| (7) | Zkapalněný metan bude pravděpodobně hrát i nadále významnou roli v námořní dopravě, kde v současné době není k dispozici žádná ekonomicky realizovatelná technologie pohonu s nulovými emisemi. Používání zkapalněného metanu z fosilních zdrojů by však mělo být v námořní dopravě postupně a co nejdříve ukončeno a jako jeho náhrada by měly být využity udržitelnější alternativy. Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu poukazuje na to, že námořní lodě s nulovými emisemi budou připraveny k uvedení na trh do roku 2030 a že se projekty pro tyto lodě již uskutečňují. Očekává se, že přeměna flotily bude z důvodu dlouhé životnosti námořních lodí probíhat postupně. Oproti situaci v námořní dopravě se pro vnitrozemskou lodní dopravu, která operuje obvykle s menšími plavidly a na kratší vzdálenosti, technologie pohonu s nulovými emisemi, jako je vodík a elektřina, stávají rozvinutými technologiemi, a proto se u nich očekává rychlejší vstup na trh. Tyto technologie pohonu s nulovými emisemi by však mohly sehrát důležitou úlohu v námořní dopravě coby měřítko pro řešení založená na pohonu s nulovými emisemi. Očekává se, že zkapalněný metan již nebude hrát v tomto odvětví významnou roli. Paliva využívaná v dopravě, jako je zkapalněný metan, je stále více třeba dekarbonizovat mísením s nebo nahrazením takových pohonných hmot například zkapalněným biometanem nebo obnovitelnými a nízkouhlíkovými syntetickými plynnými e-palivy (e-plyn). Tato dekarbonizovaná paliva lze využívat za pomoci stejné infrastruktury jako fosilní plynná paliva, což umožní postupný přechod na dekarbonizovaná paliva. |
| --- | --- |

(7)

Zkapalněný metan bude pravděpodobně hrát i nadále významnou roli v námořní dopravě, kde v současné době není k dispozici žádná ekonomicky realizovatelná technologie pohonu s nulovými emisemi. Používání zkapalněného metanu z fosilních zdrojů by však mělo být v námořní dopravě postupně a co nejdříve ukončeno a jako jeho náhrada by měly být využity udržitelnější alternativy. Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu poukazuje na to, že námořní lodě s nulovými emisemi budou připraveny k uvedení na trh do roku 2030 a že se projekty pro tyto lodě již uskutečňují. Očekává se, že přeměna flotily bude z důvodu dlouhé životnosti námořních lodí probíhat postupně. Oproti situaci v námořní dopravě se pro vnitrozemskou lodní dopravu, která operuje obvykle s menšími plavidly a na kratší vzdálenosti, technologie pohonu s nulovými emisemi, jako je vodík a elektřina, stávají rozvinutými technologiemi, a proto se u nich očekává rychlejší vstup na trh. Tyto technologie pohonu s nulovými emisemi by však mohly sehrát důležitou úlohu v námořní dopravě coby měřítko pro řešení založená na pohonu s nulovými emisemi. Očekává se, že zkapalněný metan již nebude hrát v tomto odvětví významnou roli. Paliva využívaná v dopravě, jako je zkapalněný metan, je stále více třeba dekarbonizovat mísením s nebo nahrazením takových pohonných hmot například zkapalněným biometanem nebo obnovitelnými a nízkouhlíkovými syntetickými plynnými e-palivy (e-plyn). Tato dekarbonizovaná paliva lze využívat za pomoci stejné infrastruktury jako fosilní plynná paliva, což umožní postupný přechod na dekarbonizovaná paliva.

| (8) | V odvětví těžké silniční dopravy jsou technologie pro zkapalněný metan dostatečně rozvinuté. Společné scénáře, z nichž vychází Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu a sdělení Komise ze dne 17. září 2020 nazvané „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ („plán dosažení cíle v oblasti klimatu“), jakož i revidované modelové scénáře balíčku „Fit for 55“ naznačují určitou omezenou úlohu plynných paliv, která budou v silniční dopravě těžkých vozidel, a zejména v segmentu dálkové dopravy, stále více dekarbonizována. Kromě toho se očekává, že vozidla poháněná zkapalněným ropným plynem (LPG) a stlačeným zemním plynem (CNG), pro něž již existuje dostatečná síť infrastruktury napříč Unií, budou postupně nahrazena vozidly s nulovými emisemi, a proto se má za to, že k odstranění zbývajících mezer v hlavních dopravních sítích je zapotřebí pouze omezená cílená politika pro zavádění infrastruktury pro zkapalněný metan, která může stejným způsobem dodávat dekarbonizovaná paliva. |
| --- | --- |

(8)

V odvětví těžké silniční dopravy jsou technologie pro zkapalněný metan dostatečně rozvinuté. Společné scénáře, z nichž vychází Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu a sdělení Komise ze dne 17. září 2020 nazvané „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ („plán dosažení cíle v oblasti klimatu“), jakož i revidované modelové scénáře balíčku „Fit for 55“ naznačují určitou omezenou úlohu plynných paliv, která budou v silniční dopravě těžkých vozidel, a zejména v segmentu dálkové dopravy, stále více dekarbonizována. Kromě toho se očekává, že vozidla poháněná zkapalněným ropným plynem (LPG) a stlačeným zemním plynem (CNG), pro něž již existuje dostatečná síť infrastruktury napříč Unií, budou postupně nahrazena vozidly s nulovými emisemi, a proto se má za to, že k odstranění zbývajících mezer v hlavních dopravních sítích je zapotřebí pouze omezená cílená politika pro zavádění infrastruktury pro zkapalněný metan, která může stejným způsobem dodávat dekarbonizovaná paliva.

| (9) | Toto nařízení by mělo stanovit závazné minimální cíle pro zavádění veřejně přístupné dobíjecí a čerpací infrastruktury pro silniční vozidla. |
| --- | --- |

(9)

Toto nařízení by mělo stanovit závazné minimální cíle pro zavádění veřejně přístupné dobíjecí a čerpací infrastruktury pro silniční vozidla.

| (10) | Dobíjecí stanice je fyzickým zařízením pro dobíjení elektrických vozidel. Každá dobíjecí stanice má teoretický maximální výkon vyjádřený v kW a alespoň jeden dobíjecí bod, který může sloužit vždy pouze jednomu vozidlu. Počet dobíjecích bodů na dobíjecí stanici určuje počet vozidel, která lze na této stanici v určitém okamžiku současně dobíjet. Je-li v určitém okamžiku na dobíjecí stanici dobíjeno více vozidel najednou, je maximální výstupní výkon do jednotlivých dobíjecích bodů distribuován tak, že je výkon poskytovaný každým jednotlivým dobíjecím bodem nižší než výstupní výkon dobíjecí stanice. Dobíjecí park sestává z jedné nebo více dobíjecích stanic v konkrétním místě, případně i z přilehlých vyhrazených parkovišť. Pokud jde o cíle stanovené v tomto nařízení pro dobíjecí parky, minimální výstupní výkon požadovaný pro dobíjecí parky by mohl být zajištěn jednou nebo více dobíjecími stanicemi. |
| --- | --- |

(10)

Dobíjecí stanice je fyzickým zařízením pro dobíjení elektrických vozidel. Každá dobíjecí stanice má teoretický maximální výkon vyjádřený v kW a alespoň jeden dobíjecí bod, který může sloužit vždy pouze jednomu vozidlu. Počet dobíjecích bodů na dobíjecí stanici určuje počet vozidel, která lze na této stanici v určitém okamžiku současně dobíjet. Je-li v určitém okamžiku na dobíjecí stanici dobíjeno více vozidel najednou, je maximální výstupní výkon do jednotlivých dobíjecích bodů distribuován tak, že je výkon poskytovaný každým jednotlivým dobíjecím bodem nižší než výstupní výkon dobíjecí stanice. Dobíjecí park sestává z jedné nebo více dobíjecích stanic v konkrétním místě, případně i z přilehlých vyhrazených parkovišť. Pokud jde o cíle stanovené v tomto nařízení pro dobíjecí parky, minimální výstupní výkon požadovaný pro dobíjecí parky by mohl být zajištěn jednou nebo více dobíjecími stanicemi.

| (11) | Veřejně přístupné dobíjecí body nebo výdejní stojany zahrnují například veřejně přístupné dobíjecí body nebo výdejní stojany v soukromém vlastnictví, které se nacházejí na veřejných nebo soukromých pozemcích, jako jsou veřejná parkoviště nebo parkoviště supermarketů. Dobíjecí bod nebo výdejní stojan nacházející se na soukromém pozemku, který je přístupný veřejnosti, by měl být považován za veřejně přístupný i v případech, kdy je přístup omezen na určitou skupinu uživatelů, například na zákazníky. Dobíjecí body nebo výdejní stojany určené pro systémy sdílení automobilů (car-sharing) by měly být považovány za veřejně přístupné pouze tehdy, pokud výslovně umožňují přístup třetím stranám. Dobíjecí body nebo výdejní stojany umístěné na soukromých pozemcích, na něž je přístup povolen pouze vymezenému a určitému okruhu osob, jako jsou parkoviště v kancelářských budovách, k nimž mají přístup pouze zaměstnanci nebo oprávněné osoby, by neměly být považovány za veřejně přístupné dobíjecí body nebo výdejní stojany. |
| --- | --- |

(11)

Veřejně přístupné dobíjecí body nebo výdejní stojany zahrnují například veřejně přístupné dobíjecí body nebo výdejní stojany v soukromém vlastnictví, které se nacházejí na veřejných nebo soukromých pozemcích, jako jsou veřejná parkoviště nebo parkoviště supermarketů. Dobíjecí bod nebo výdejní stojan nacházející se na soukromém pozemku, který je přístupný veřejnosti, by měl být považován za veřejně přístupný i v případech, kdy je přístup omezen na určitou skupinu uživatelů, například na zákazníky. Dobíjecí body nebo výdejní stojany určené pro systémy sdílení automobilů (car-sharing) by měly být považovány za veřejně přístupné pouze tehdy, pokud výslovně umožňují přístup třetím stranám. Dobíjecí body nebo výdejní stojany umístěné na soukromých pozemcích, na něž je přístup povolen pouze vymezenému a určitému okruhu osob, jako jsou parkoviště v kancelářských budovách, k nimž mají přístup pouze zaměstnanci nebo oprávněné osoby, by neměly být považovány za veřejně přístupné dobíjecí body nebo výdejní stojany.

| (12) | Za účelem zvýšení pohodlí spotřebitelů je důležité, aby provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů nebo výdejních stojanů zajistili, aby otevírací doba těchto míst a doba dostupnosti jejich služeb plně odpovídaly potřebám koncových uživatelů. |
| --- | --- |

(12)

Za účelem zvýšení pohodlí spotřebitelů je důležité, aby provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů nebo výdejních stojanů zajistili, aby otevírací doba těchto míst a doba dostupnosti jejich služeb plně odpovídaly potřebám koncových uživatelů.

| (13) | Zavádění veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury pro lehká elektrická vozidla není v rámci Unie rovnoměrné. Pokud by nerovnoměrné zavádění veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury pokračovalo, ohrozilo by to zavádění lehkých elektrických vozidel, což by omezilo propojení v celé Unii. Přetrvávající rozdíly v politických ambicích a přístupech na vnitrostátní úrovni brání tolik potřebné udržitelné transformaci odvětví dopravy a nepřispívají k dlouhodobé jistotě nezbytné pro významné tržní investice. Stanovením minimálních cílů závazných pro členské státy na vnitrostátní úrovni by se tedy měl udat politický směr a měly by se doplnit vnitrostátní rámce politiky. Tento přístup by měl kombinovat cíle založené na vnitrostátním vozovém parku s cíli založenými na vzdálenosti infrastruktury v rámci sítě TEN-T. Cíle založené na vnitrostátním vozovém parku by měly zajistit, aby bylo zavádění lehkých elektrických vozidel v každém členském státě doprovázeno zaváděním dostatečné veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury. Cíle založené na vzdálenosti infrastruktury v rámci sítě TEN-T by měly zajistit plné pokrytí hlavních silničních sítí Unie dobíjecími body a tím zabezpečit snadný a plynulý provoz napříč Unií. |
| --- | --- |

(13)

Zavádění veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury pro lehká elektrická vozidla není v rámci Unie rovnoměrné. Pokud by nerovnoměrné zavádění veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury pokračovalo, ohrozilo by to zavádění lehkých elektrických vozidel, což by omezilo propojení v celé Unii. Přetrvávající rozdíly v politických ambicích a přístupech na vnitrostátní úrovni brání tolik potřebné udržitelné transformaci odvětví dopravy a nepřispívají k dlouhodobé jistotě nezbytné pro významné tržní investice. Stanovením minimálních cílů závazných pro členské státy na vnitrostátní úrovni by se tedy měl udat politický směr a měly by se doplnit vnitrostátní rámce politiky. Tento přístup by měl kombinovat cíle založené na vnitrostátním vozovém parku s cíli založenými na vzdálenosti infrastruktury v rámci sítě TEN-T. Cíle založené na vnitrostátním vozovém parku by měly zajistit, aby bylo zavádění lehkých elektrických vozidel v každém členském státě doprovázeno zaváděním dostatečné veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury. Cíle založené na vzdálenosti infrastruktury v rámci sítě TEN-T by měly zajistit plné pokrytí hlavních silničních sítí Unie dobíjecími body a tím zabezpečit snadný a plynulý provoz napříč Unií.

| (14) | Cíle založené na vnitrostátním vozovém parku by měly být stanoveny na základě celkového počtu elektrických vozidel registrovaných v dotčeném členském státě. Tyto cíle by měly být stanoveny na základě společné metodiky, která zohledňuje technologický vývoj, jako je větší jízdní dosah elektrických vozidel nebo rostoucí počet rychlodobíjecích bodů, na kterých se může za stejnou dobu dobít větší počet vozidel než u běžného dobíjecího bodu. Společná metodika musí rovněž zohlednit různé modely dobíjení bateriových elektrických vozidel a plug-in hybridních vozidel. Metodika, která stanoví cíle založené na vnitrostátním vozovém parku podle celkového maximálního výstupního výkonu veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury, by umožnila flexibilitu při zavádění různých dobíjecích technologií v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

(14)

Cíle založené na vnitrostátním vozovém parku by měly být stanoveny na základě celkového počtu elektrických vozidel registrovaných v dotčeném členském státě. Tyto cíle by měly být stanoveny na základě společné metodiky, která zohledňuje technologický vývoj, jako je větší jízdní dosah elektrických vozidel nebo rostoucí počet rychlodobíjecích bodů, na kterých se může za stejnou dobu dobít větší počet vozidel než u běžného dobíjecího bodu. Společná metodika musí rovněž zohlednit různé modely dobíjení bateriových elektrických vozidel a plug-in hybridních vozidel. Metodika, která stanoví cíle založené na vnitrostátním vozovém parku podle celkového maximálního výstupního výkonu veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury, by umožnila flexibilitu při zavádění různých dobíjecích technologií v jednotlivých členských státech.

| (15) | Při provádění cílů založených na vnitrostátním vozovém parku členskými státy by měla být zajištěna instalace dostatečného počtu veřejně přístupných dobíjecích bodů takovým způsobem, který zaručí také přístupnost dobíjecích bodů na celém jejich území, zejména na stanicích veřejné dopravy, jako jsou přístavní terminály pro cestující, letiště či železniční stanice. Zavádění těchto veřejně přístupných dobíjecích bodů je obzvláště důležité v obytných oblastech, kde je nedostatek parkovacích míst mimo ulice, a v oblastech, kde jsou vozidla obvykle zaparkována po delší dobu. Měl by být rovněž zaveden dostatečný počet veřejně přístupných rychlodobíjecích bodů určených pro lehká elektrická vozidla s cílem zvýšit pohodlí spotřebitelů, zejména v rámci sítě TEN-T, a zajistit tak plné přeshraniční propojení a umožnit provoz elektrických vozidel po celé Unii. Je důležité, aby zavádění veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury bylo především výsledkem investic na soukromém trhu. Členské státy by však v souladu s unijními pravidly pro udělování státní podpory měly mít možnost podpořit zavádění nezbytné veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury v případech, kdy je s ohledem na tržní podmínky veřejná podpora zapotřebí, dokud nebude vytvořen plně konkurenční trh. |
| --- | --- |

(15)

Při provádění cílů založených na vnitrostátním vozovém parku členskými státy by měla být zajištěna instalace dostatečného počtu veřejně přístupných dobíjecích bodů takovým způsobem, který zaručí také přístupnost dobíjecích bodů na celém jejich území, zejména na stanicích veřejné dopravy, jako jsou přístavní terminály pro cestující, letiště či železniční stanice. Zavádění těchto veřejně přístupných dobíjecích bodů je obzvláště důležité v obytných oblastech, kde je nedostatek parkovacích míst mimo ulice, a v oblastech, kde jsou vozidla obvykle zaparkována po delší dobu. Měl by být rovněž zaveden dostatečný počet veřejně přístupných rychlodobíjecích bodů určených pro lehká elektrická vozidla s cílem zvýšit pohodlí spotřebitelů, zejména v rámci sítě TEN-T, a zajistit tak plné přeshraniční propojení a umožnit provoz elektrických vozidel po celé Unii. Je důležité, aby zavádění veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury bylo především výsledkem investic na soukromém trhu. Členské státy by však v souladu s unijními pravidly pro udělování státní podpory měly mít možnost podpořit zavádění nezbytné veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury v případech, kdy je s ohledem na tržní podmínky veřejná podpora zapotřebí, dokud nebude vytvořen plně konkurenční trh.

| (16) | V závislosti na konkrétních okolnostech v členském státě by požadavky na úroveň stálého celkového výstupního výkonu, který má být prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic zajištěn pro každé lehké bateriové elektrické vozidlo registrované v tomto členském státě, již nemusely být odůvodněné v případech, kdy by tyto požadavky mohly mít nepříznivé účinky v tom smyslu, že by odrazovaly od soukromých investic, nebo zejména tím, že by ve střednědobém horizontu vedly k nadměrné nabídce. Riziko takových nepříznivých účinků by mohlo vyvstat v důsledku instalace vysokého počtu soukromých dobíjecích bodů. Potřeby uživatelů nebo míra využívání veřejně přístupných dobíjecích stanic mohou být ve srovnání s původními předpoklady nižší, což může vést k tomu, že celkový výstupní výkon dostupný prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic dosáhne neúměrně vysoké úrovně ve srovnání se skutečnou mírou využívání těchto stanic. V takovém případě by měl mít dotčený členský stát možnost požádat o povolení uplatňovat na úroveň celkového výstupního výkonu nižší požadavky, než jaké jsou stanoveny v tomto nařízení, nebo tyto požadavky přestat uplatňovat. Aby členský stát mohl tuto žádost podat, měl by podíl lehkých bateriových elektrických vozidel na celkovém vozovém parku lehkých vozidel registrovaných v členském státě dosáhnout alespoň 15 % a členský stát by měl svou žádost řádně odůvodnit. |
| --- | --- |

(16)

V závislosti na konkrétních okolnostech v členském státě by požadavky na úroveň stálého celkového výstupního výkonu, který má být prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic zajištěn pro každé lehké bateriové elektrické vozidlo registrované v tomto členském státě, již nemusely být odůvodněné v případech, kdy by tyto požadavky mohly mít nepříznivé účinky v tom smyslu, že by odrazovaly od soukromých investic, nebo zejména tím, že by ve střednědobém horizontu vedly k nadměrné nabídce. Riziko takových nepříznivých účinků by mohlo vyvstat v důsledku instalace vysokého počtu soukromých dobíjecích bodů. Potřeby uživatelů nebo míra využívání veřejně přístupných dobíjecích stanic mohou být ve srovnání s původními předpoklady nižší, což může vést k tomu, že celkový výstupní výkon dostupný prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic dosáhne neúměrně vysoké úrovně ve srovnání se skutečnou mírou využívání těchto stanic. V takovém případě by měl mít dotčený členský stát možnost požádat o povolení uplatňovat na úroveň celkového výstupního výkonu nižší požadavky, než jaké jsou stanoveny v tomto nařízení, nebo tyto požadavky přestat uplatňovat. Aby členský stát mohl tuto žádost podat, měl by podíl lehkých bateriových elektrických vozidel na celkovém vozovém parku lehkých vozidel registrovaných v členském státě dosáhnout alespoň 15 % a členský stát by měl svou žádost řádně odůvodnit.

| (17) | V rámci přezkumu tohoto nařízení je důležité, aby Komise posoudila, zda je nutné zahrnout požadavky, podle kterých bude muset být dobíjecí infrastruktura schopna obsloužit elektrická jízdní kola s pomocným pohonem a vozidla kategorie L, jako jsou elektrická jízdní kola a elektromopedy, a zejména, zda je možné vybavit dobíjecí infrastrukturu zásuvkou pro domácnost, která umožní snadné nabití těchto vozidel, neboť představují způsob dopravy, který může přispět k dalšímu snížení emisí CO2 a snížení znečištění ovzduší. |
| --- | --- |

(17)

V rámci přezkumu tohoto nařízení je důležité, aby Komise posoudila, zda je nutné zahrnout požadavky, podle kterých bude muset být dobíjecí infrastruktura schopna obsloužit elektrická jízdní kola s pomocným pohonem a vozidla kategorie L, jako jsou elektrická jízdní kola a elektromopedy, a zejména, zda je možné vybavit dobíjecí infrastrukturu zásuvkou pro domácnost, která umožní snadné nabití těchto vozidel, neboť představují způsob dopravy, který může přispět k dalšímu snížení emisí CO2 a snížení znečištění ovzduší.

| (18) | Těžká elektrická vozidla potřebují výrazně odlišnou dobíjecí infrastrukturu než lehká elektrická vozidla. V současné době však v Unii neexistuje téměř žádná veřejně přístupná infrastruktura pro těžká elektrická vozidla a zavádění této infrastruktury je třeba urychlit. Přístup spočívající v kombinaci cílů založených na vzdálenosti infrastruktury podél sítě TEN-T s příslušným rozlišením mezi hlavní sítí TEN-T a globální sítí TEN-T, cílů týkajících se infrastruktury pro dobíjení přes noc a cílů v městských uzlech by měl zajistit, aby bylo v celé Unii zabezpečeno dostatečné pokrytí veřejně přístupnou infrastrukturou určenou pro těžká elektrická vozidla za účelem podpory očekávaného vzrůstu podílu bateriových elektrických těžkých vozidel na trhu. |
| --- | --- |

(18)

Těžká elektrická vozidla potřebují výrazně odlišnou dobíjecí infrastrukturu než lehká elektrická vozidla. V současné době však v Unii neexistuje téměř žádná veřejně přístupná infrastruktura pro těžká elektrická vozidla a zavádění této infrastruktury je třeba urychlit. Přístup spočívající v kombinaci cílů založených na vzdálenosti infrastruktury podél sítě TEN-T s příslušným rozlišením mezi hlavní sítí TEN-T a globální sítí TEN-T, cílů týkajících se infrastruktury pro dobíjení přes noc a cílů v městských uzlech by měl zajistit, aby bylo v celé Unii zabezpečeno dostatečné pokrytí veřejně přístupnou infrastrukturou určenou pro těžká elektrická vozidla za účelem podpory očekávaného vzrůstu podílu bateriových elektrických těžkých vozidel na trhu.

| (19) | V rámci celé sítě TEN-T by měl být rovněž zaveden dostatečný počet veřejně přístupných rychlodobíjecích bodů určených pro těžká vozidla, aby bylo zajištěno plné propojení napříč Unií. Tato infrastruktura by měla mít dostatečný výstupní výkon pro to, aby umožnila dobíjení těžkých vozidel během povinné přestávky řidiče. S cílem zohlednit čas potřebný pro plánování, koncipování a zavádění dobíjecí infrastruktury, což může zahrnovat rozšíření nebo modernizaci elektroenergetické sítě v určitých oblastech, nákup pozemků, environmentální povolení a, je-li to nutné, zadání veřejných zakázek, a s cílem přizpůsobit se postupnému zavádění těžkých elektrických vozidel by od roku 2025 měla být postupně zaváděna veřejně přístupná dobíjecí infrastruktura pro tato vozidla, aby se pokryla celá síť TEN-T do roku 2030. |
| --- | --- |

(19)

V rámci celé sítě TEN-T by měl být rovněž zaveden dostatečný počet veřejně přístupných rychlodobíjecích bodů určených pro těžká vozidla, aby bylo zajištěno plné propojení napříč Unií. Tato infrastruktura by měla mít dostatečný výstupní výkon pro to, aby umožnila dobíjení těžkých vozidel během povinné přestávky řidiče. S cílem zohlednit čas potřebný pro plánování, koncipování a zavádění dobíjecí infrastruktury, což může zahrnovat rozšíření nebo modernizaci elektroenergetické sítě v určitých oblastech, nákup pozemků, environmentální povolení a, je-li to nutné, zadání veřejných zakázek, a s cílem přizpůsobit se postupnému zavádění těžkých elektrických vozidel by od roku 2025 měla být postupně zaváděna veřejně přístupná dobíjecí infrastruktura pro tato vozidla, aby se pokryla celá síť TEN-T do roku 2030.

| (20) | Pro účely zavádění dobíjecí infrastruktury podél silniční sítě TEN-T by všechny dobíjecí stanice, které mají být zavedeny podél silniční sítě TEN-T, měly být umístěny u silnic sítě TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti 3 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T. |
| --- | --- |

(20)

Pro účely zavádění dobíjecí infrastruktury podél silniční sítě TEN-T by všechny dobíjecí stanice, které mají být zavedeny podél silniční sítě TEN-T, měly být umístěny u silnic sítě TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti 3 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T.

| (21) | Některé členské státy v současné době modernizují úseky sítě TEN-T, aby splnily požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (9). Členské státy by v rámci toho měly usilovat o zajištění toho, aby požadavky na zavádění dobíjecí a čerpací infrastruktury podél sítě TEN-T stanovené v tomto nařízení byly prováděny komplexním způsobem s cílem zabránit uvíznutí aktiv a způsobem, který zajistí koordinované provádění nařízení (EU) č. 1315/2013 a tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Některé členské státy v současné době modernizují úseky sítě TEN-T, aby splnily požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (9). Členské státy by v rámci toho měly usilovat o zajištění toho, aby požadavky na zavádění dobíjecí a čerpací infrastruktury podél sítě TEN-T stanovené v tomto nařízení byly prováděny komplexním způsobem s cílem zabránit uvíznutí aktiv a způsobem, který zajistí koordinované provádění nařízení (EU) č. 1315/2013 a tohoto nařízení.

| (22) | V současné době jsou připravovány nové normy pro dobíjecí infrastrukturu pro těžká elektrická vozidla. Komise by proto měla zvážit zvýšení individuálního výkonu dobíjecích stanic v dobíjecích parcích, jakmile budou k dispozici nové společné technické specifikace. |
| --- | --- |

(22)

V současné době jsou připravovány nové normy pro dobíjecí infrastrukturu pro těžká elektrická vozidla. Komise by proto měla zvážit zvýšení individuálního výkonu dobíjecích stanic v dobíjecích parcích, jakmile budou k dispozici nové společné technické specifikace.

| (23) | Dobíjecí infrastruktura podél sítě TEN-T by měla být doplněna o veřejně přístupnou rychlou dobíjecí infrastrukturu v městských uzlech. Tato infrastruktura je nezbytná zejména pro zajištění možnosti výběru poplatků pro doručovací nákladní vozidla a pro výběr poplatků za vzdálenost u dálkových nákladních vozidel. Dobíjecí body pro lehká elektrická vozidla v městských oblastech by však měly spadat pod cíl založený na vnitrostátním vozovém parku. Kromě rychlodobíjecích bodů podél sítě TEN-T a v městských uzlech by měla mít těžká elektrická vozidla rovněž možnost využívat veřejně přístupnou dobíjecí infrastrukturu pro dobíjení přes noc podél hlavní dopravní sítě s konkrétním cílem podpořit elektrifikaci odvětví dálkové dopravy. |
| --- | --- |

(23)

Dobíjecí infrastruktura podél sítě TEN-T by měla být doplněna o veřejně přístupnou rychlou dobíjecí infrastrukturu v městských uzlech. Tato infrastruktura je nezbytná zejména pro zajištění možnosti výběru poplatků pro doručovací nákladní vozidla a pro výběr poplatků za vzdálenost u dálkových nákladních vozidel. Dobíjecí body pro lehká elektrická vozidla v městských oblastech by však měly spadat pod cíl založený na vnitrostátním vozovém parku. Kromě rychlodobíjecích bodů podél sítě TEN-T a v městských uzlech by měla mít těžká elektrická vozidla rovněž možnost využívat veřejně přístupnou dobíjecí infrastrukturu pro dobíjení přes noc podél hlavní dopravní sítě s konkrétním cílem podpořit elektrifikaci odvětví dálkové dopravy.

| (24) | S cílem zabránit investicím, které by byly nepřiměřené ve srovnání s objemem dopravy podél některých silnic sítě TEN-T, pokud zavádění dobíjecí infrastruktury nelze odůvodnit ze socioekonomického hlediska nákladů a přínosů, měly by mít členské státy možnost stanovit, aby jeden veřejně přístupný dobíjecí park sloužil oběma směrům jízdy, budou-li splněny ostatní použitelné požadavky, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku a počet dobíjecích bodů v dobíjecích parcích, které jsou použitelné pro jeden směr jízdy. Alternativně by členské státy měly mít možnost snížit celkový výstupní výkon dobíjecích parků pro lehká nebo těžká elektrická vozidla umístěných podél sítě TEN-T s nízkým objemem provozu lehkých elektrických vozidel nebo těžkých elektrických vozidel. Za stejným účelem by členské státy měly mít rovněž možnost povolit vyšší maximální vzdálenost mezi veřejně přístupnými dobíjecími parky určenými pro lehká elektrická vozidla nebo těžká elektrická vozidla podél silnic hlavní sítě TEN-T s velmi nízkým objemem provozu. |
| --- | --- |

(24)

S cílem zabránit investicím, které by byly nepřiměřené ve srovnání s objemem dopravy podél některých silnic sítě TEN-T, pokud zavádění dobíjecí infrastruktury nelze odůvodnit ze socioekonomického hlediska nákladů a přínosů, měly by mít členské státy možnost stanovit, aby jeden veřejně přístupný dobíjecí park sloužil oběma směrům jízdy, budou-li splněny ostatní použitelné požadavky, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku a počet dobíjecích bodů v dobíjecích parcích, které jsou použitelné pro jeden směr jízdy. Alternativně by členské státy měly mít možnost snížit celkový výstupní výkon dobíjecích parků pro lehká nebo těžká elektrická vozidla umístěných podél sítě TEN-T s nízkým objemem provozu lehkých elektrických vozidel nebo těžkých elektrických vozidel. Za stejným účelem by členské státy měly mít rovněž možnost povolit vyšší maximální vzdálenost mezi veřejně přístupnými dobíjecími parky určenými pro lehká elektrická vozidla nebo těžká elektrická vozidla podél silnic hlavní sítě TEN-T s velmi nízkým objemem provozu.

| (25) | Vzhledem k ostrovní poloze Kypru, neexistujícímu pozemnímu spojení s jinými členskými státy a pevninou a omezenému rozsahu jeho silniční sítě TEN-T má dálková těžká nákladní doprava provozovaná v tomto členském státě omezený objem. Kromě toho vzhledem k omezenému počtu ujetých kilometrů těžkých elektrických vozidel na Kypru za den budou potřeby těchto vozidel na dobíjení většinou pokryty kapacitami dobíjení přes noc na soukromých místech, jako jsou depa. Kypr by proto měl nepřiměřenou a zbytečnou povinnost, pokud by musel splnit požadavky stanovené v tomto nařízení týkající se minimálního pokrytí svého území veřejně přístupnými dobíjecími parky pro těžká vozidla, pokud jde o úroveň celkového výstupního výkonu těchto dobíjecích parků umístěných podél sítě TEN-T a o maximální vzdálenost mezi těmito dobíjecími parky. Kypr by tedy měl mít možnost předložit Komisi odůvodněnou žádost o povolení uplatňovat v tomto ohledu nižší požadavky za předpokladu, že tyto nižší požadavky nebudou bránit provozu těžkých elektrických vozidel v tomto členském státě. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k ostrovní poloze Kypru, neexistujícímu pozemnímu spojení s jinými členskými státy a pevninou a omezenému rozsahu jeho silniční sítě TEN-T má dálková těžká nákladní doprava provozovaná v tomto členském státě omezený objem. Kromě toho vzhledem k omezenému počtu ujetých kilometrů těžkých elektrických vozidel na Kypru za den budou potřeby těchto vozidel na dobíjení většinou pokryty kapacitami dobíjení přes noc na soukromých místech, jako jsou depa. Kypr by proto měl nepřiměřenou a zbytečnou povinnost, pokud by musel splnit požadavky stanovené v tomto nařízení týkající se minimálního pokrytí svého území veřejně přístupnými dobíjecími parky pro těžká vozidla, pokud jde o úroveň celkového výstupního výkonu těchto dobíjecích parků umístěných podél sítě TEN-T a o maximální vzdálenost mezi těmito dobíjecími parky. Kypr by tedy měl mít možnost předložit Komisi odůvodněnou žádost o povolení uplatňovat v tomto ohledu nižší požadavky za předpokladu, že tyto nižší požadavky nebudou bránit provozu těžkých elektrických vozidel v tomto členském státě.

| (26) | Od majitelů elektrických vozidel se očekává, že budou ve velké míře využívat dobíjecí body ve svých vlastních prostorách nebo na společných parkovištích v obytných a nebytových budovách. Zatímco zavádění kabelových kolektorů a dobíjecích bodů v těchto budovách je upraveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (10), je důležité, aby členské státy při plánování zavádění veřejně přístupných dobíjecích bodů zohlednily dostupnost této soukromé infrastruktury. |
| --- | --- |

(26)

Od majitelů elektrických vozidel se očekává, že budou ve velké míře využívat dobíjecí body ve svých vlastních prostorách nebo na společných parkovištích v obytných a nebytových budovách. Zatímco zavádění kabelových kolektorů a dobíjecích bodů v těchto budovách je upraveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (10), je důležité, aby členské státy při plánování zavádění veřejně přístupných dobíjecích bodů zohlednily dostupnost této soukromé infrastruktury.

| (27) | Stejný význam má zavádění dobíjecí infrastruktury pro těžká elektrická vozidla v soukromých lokalitách nepřístupných veřejnosti, například v soukromých depech a logistických centrech, aby bylo zajištěno dobíjení přes noc a dobíjení v cílové destinaci. V kontextu svých revidovaných vnitrostátních rámců politiky by měly orgány veřejné moci zvážit přijetí opatření s cílem zajistit, aby byla pro dobíjení přes noc a dobíjení v cílové destinaci pro těžká elektrická vozidla zajištěna odpovídající infrastruktura. |
| --- | --- |

(27)

Stejný význam má zavádění dobíjecí infrastruktury pro těžká elektrická vozidla v soukromých lokalitách nepřístupných veřejnosti, například v soukromých depech a logistických centrech, aby bylo zajištěno dobíjení přes noc a dobíjení v cílové destinaci. V kontextu svých revidovaných vnitrostátních rámců politiky by měly orgány veřejné moci zvážit přijetí opatření s cílem zajistit, aby byla pro dobíjení přes noc a dobíjení v cílové destinaci pro těžká elektrická vozidla zajištěna odpovídající infrastruktura.

| (28) | V souladu se zásadami stanovenými ve sdělení Komise ze dne 23. března 2017 s názvem „Evropský rámec interoperability – Strategie provádění“ závisí možnost rozvíjet pokročilé digitální služby, včetně smluvních platebních řešení, a zajistit transparentní informace pro uživatele digitálními prostředky na zavedení digitálně propojených a chytrých dobíjecích bodů, které podporují vznik digitálně propojené a interoperabilní infrastruktury. Tyto chytré dobíjecí body by měly vykazovat soubor fyzických vlastností a technických specifikací (hardware a software), které jsou nezbytné pro odesílání a příjem dat v reálném čase a pro tok informací mezi účastníky trhu, kteří jsou na těchto datech závislí za účelem prohloubení uživatelské zkušenosti s dobíjením, včetně provozovatelů dobíjecích bodů, poskytovatelů služeb mobility, e-roamingových platforem, provozovatelů distribučních soustav a v neposlední řadě koncových spotřebitelů. |
| --- | --- |

(28)

V souladu se zásadami stanovenými ve sdělení Komise ze dne 23. března 2017 s názvem „Evropský rámec interoperability – Strategie provádění“ závisí možnost rozvíjet pokročilé digitální služby, včetně smluvních platebních řešení, a zajistit transparentní informace pro uživatele digitálními prostředky na zavedení digitálně propojených a chytrých dobíjecích bodů, které podporují vznik digitálně propojené a interoperabilní infrastruktury. Tyto chytré dobíjecí body by měly vykazovat soubor fyzických vlastností a technických specifikací (hardware a software), které jsou nezbytné pro odesílání a příjem dat v reálném čase a pro tok informací mezi účastníky trhu, kteří jsou na těchto datech závislí za účelem prohloubení uživatelské zkušenosti s dobíjením, včetně provozovatelů dobíjecích bodů, poskytovatelů služeb mobility, e-roamingových platforem, provozovatelů distribučních soustav a v neposlední řadě koncových spotřebitelů.

| (29) | Inteligentní měřicí systémy, ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (11), umožňují generování dat v reálném čase, což je potřeba k zajištění stability sítě pro přenos elektřiny a k podpoře rozumného využívání služeb dobíjení. Díky tomu, že poskytují měření energie v reálném čase a přesné a transparentní informace o nákladech, podporují inteligentní měřicí systémy ve spojení s chytrými dobíjecími body dobíjení v době nízké obecné poptávky po elektřině a nízkých cen energie. Využitím inteligentních měřicích systémů ve spojení s chytrými dobíjecími body lze optimalizovat dobíjení ku prospěchu elektrizační soustavy a spotřebitelů. Je-li to technicky proveditelné a ekonomicky vhodné, měly by členské státy motivovat k využívání inteligentních měřicích systémů pro dobíjení elektrických vozidel na veřejně přístupných dobíjecích stanicích a zajistit, aby tyto systémy splňovaly požadavky stanovené v článku 20 směrnice (EU) 2019/44. |
| --- | --- |

(29)

Inteligentní měřicí systémy, ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (11), umožňují generování dat v reálném čase, což je potřeba k zajištění stability sítě pro přenos elektřiny a k podpoře rozumného využívání služeb dobíjení. Díky tomu, že poskytují měření energie v reálném čase a přesné a transparentní informace o nákladech, podporují inteligentní měřicí systémy ve spojení s chytrými dobíjecími body dobíjení v době nízké obecné poptávky po elektřině a nízkých cen energie. Využitím inteligentních měřicích systémů ve spojení s chytrými dobíjecími body lze optimalizovat dobíjení ku prospěchu elektrizační soustavy a spotřebitelů. Je-li to technicky proveditelné a ekonomicky vhodné, měly by členské státy motivovat k využívání inteligentních měřicích systémů pro dobíjení elektrických vozidel na veřejně přístupných dobíjecích stanicích a zajistit, aby tyto systémy splňovaly požadavky stanovené v článku 20 směrnice (EU) 2019/44.

| (30) | Zvyšující se počet elektrických vozidel v silniční, železniční, námořní a jiné dopravě bude vyžadovat optimalizaci a řízení dobíjecích operací tak, aby nedošlo k zahlcení a byla plně využita dostupnost elektřiny z obnovitelných zdrojů a rovněž nízké ceny elektřiny v rámci systému. Zejména chytré dobíjení může usnadnit hlubší integraci elektrických vozidel do elektrizační soustavy, neboť umožňuje odezvu na straně poptávky prostřednictvím agregace. Integraci systému lze dále usnadnit obousměrným dobíjením (vozidlo-síť), přičemž chytré a obousměrné dobíjení může rovněž snížit náklady spotřebitelů na dobíjení. Všechny dobíjecí body zřízené nebo renovované po 13. dubnu 2024, u nichž jsou vozidla obvykle zaparkována na delší dobu, by proto měly podporovat chytré dobíjení. Kromě toho by měly být přijaty komunikační normy podporující chytré a obousměrné dobíjení, aby byla zajištěna interoperabilita. |
| --- | --- |

(30)

Zvyšující se počet elektrických vozidel v silniční, železniční, námořní a jiné dopravě bude vyžadovat optimalizaci a řízení dobíjecích operací tak, aby nedošlo k zahlcení a byla plně využita dostupnost elektřiny z obnovitelných zdrojů a rovněž nízké ceny elektřiny v rámci systému. Zejména chytré dobíjení může usnadnit hlubší integraci elektrických vozidel do elektrizační soustavy, neboť umožňuje odezvu na straně poptávky prostřednictvím agregace. Integraci systému lze dále usnadnit obousměrným dobíjením (vozidlo-síť), přičemž chytré a obousměrné dobíjení může rovněž snížit náklady spotřebitelů na dobíjení. Všechny dobíjecí body zřízené nebo renovované po 13. dubnu 2024, u nichž jsou vozidla obvykle zaparkována na delší dobu, by proto měly podporovat chytré dobíjení. Kromě toho by měly být přijaty komunikační normy podporující chytré a obousměrné dobíjení, aby byla zajištěna interoperabilita.

| (31) | Rozvoj síťové a mimosíťové infrastruktury pro elektrická vozidla, interakce této infrastruktury s elektrizační soustavou a práva a povinnosti různých subjektů na trhu s elektromobilitou musí být v souladu se zásadami stanovenými ve směrnici (EU) 2019/944. V této souvislosti by provozovatelé distribučních soustav měli nediskriminačním způsobem spolupracovat se všemi osobami, které zřizují nebo provozují veřejně přístupné dobíjecí body. Umožněním přístupu dodavatelů elektřiny v Unii k dobíjecím bodům by neměly být nijak dotčeny výjimky stanovené v článku 66 směrnice (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(31)

Rozvoj síťové a mimosíťové infrastruktury pro elektrická vozidla, interakce této infrastruktury s elektrizační soustavou a práva a povinnosti různých subjektů na trhu s elektromobilitou musí být v souladu se zásadami stanovenými ve směrnici (EU) 2019/944. V této souvislosti by provozovatelé distribučních soustav měli nediskriminačním způsobem spolupracovat se všemi osobami, které zřizují nebo provozují veřejně přístupné dobíjecí body. Umožněním přístupu dodavatelů elektřiny v Unii k dobíjecím bodům by neměly být nijak dotčeny výjimky stanovené v článku 66 směrnice (EU) 2019/944.

| (32) | Zřizování a provozování dobíjecích bodů určených pro elektrická vozidla by mělo probíhat podle koncepce konkurenčního trhu s otevřeným přístupem pro všechny subjekty, které mají zájem o zavádění nebo provozování dobíjecí infrastruktury. Závažným důvodem k obavám vzhledem k omezenému alternativnímu umístění dobíjecích bodů pro elektrická vozidla podél dálnic jsou stávající dálniční koncese, například koncese pro konvenční čerpací stanice nebo odpočívadla, neboť mohou být uděleny na velmi dlouhou dobu, nebo u nich v některých případech dokonce není určité konečné datum. Členské státy by proto měly v maximální možné míře a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (12) usilovat o konkurenční udělování nových koncesí zvláště pro dobíjecí stanice na stávajících dálničních odpočívadlech nebo v jejich blízkosti s cílem zabránit jejich budování na zelených prostranstvích, jakož i omezit náklady na zavádění nové infrastruktury a umožnit novým subjektům vstup na trh. |
| --- | --- |

(32)

Zřizování a provozování dobíjecích bodů určených pro elektrická vozidla by mělo probíhat podle koncepce konkurenčního trhu s otevřeným přístupem pro všechny subjekty, které mají zájem o zavádění nebo provozování dobíjecí infrastruktury. Závažným důvodem k obavám vzhledem k omezenému alternativnímu umístění dobíjecích bodů pro elektrická vozidla podél dálnic jsou stávající dálniční koncese, například koncese pro konvenční čerpací stanice nebo odpočívadla, neboť mohou být uděleny na velmi dlouhou dobu, nebo u nich v některých případech dokonce není určité konečné datum. Členské státy by proto měly v maximální možné míře a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (12) usilovat o konkurenční udělování nových koncesí zvláště pro dobíjecí stanice na stávajících dálničních odpočívadlech nebo v jejich blízkosti s cílem zabránit jejich budování na zelených prostranstvích, jakož i omezit náklady na zavádění nové infrastruktury a umožnit novým subjektům vstup na trh.

| (33) | Transparentnost cen má zásadní význam pro zajištění plynulého a snadného dobíjení a čerpání paliva. Uživatelé vozidel poháněných alternativními palivy by měli obdržet přesné informace o ceně před začátkem dobíjení nebo čerpání paliva. Cena by měla být uváděna jasně strukturovaným způsobem, aby koncoví uživatelé mohli rozeznat různé složky ceny účtované provozovatelem při výpočtu ceny za dobíjení nebo čerpání paliva a počítat předem s celkovými náklady. Provozovatelé dobíjecích stanic by měli mít rovněž možnost účtovat dodatečné poplatky s cílem, mimo jiné, zabránit situacím, kdy bude jiným uživatelům znemožněno využít dobíjecí bod, pokud budou tyto poplatky jasně uvedeny a sděleny před zahájením dobíjení. Je-li cena za jednorázové dobití uvedena na vyhrazených internetových stránkách, měla by být jasně uvedena na stejných internetových stránkách, jaké jsou určeny pro úhradu služby. Stanovením požadavků na provozovatele a poskytovatele služeb mobility by se spotřebitelům poskytly záruky a předvídatelnost, a přispělo by se tak k zajištění důvěry v počátečních fázích zavádění elektrické mobility. To by rovněž podpořilo rychlé zavádění bateriových elektrických vozidel a vozidel na vodíkový pohon, což je zásadní pro naplnění ambicióznějších cílů Unie v oblasti klimatu a priorit stanovených ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“. Ceny by měly být přiměřené a neměly by převyšovat vzniklé náklady plus přiměřené ziskové rozpětí. Těmito cenovými požadavky není dotčeno právo členských států stanovit použitelnou jednotkovou cenu elektřiny účtovanou dobíjecí stanicí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES (13). |
| --- | --- |

(33)

Transparentnost cen má zásadní význam pro zajištění plynulého a snadného dobíjení a čerpání paliva. Uživatelé vozidel poháněných alternativními palivy by měli obdržet přesné informace o ceně před začátkem dobíjení nebo čerpání paliva. Cena by měla být uváděna jasně strukturovaným způsobem, aby koncoví uživatelé mohli rozeznat různé složky ceny účtované provozovatelem při výpočtu ceny za dobíjení nebo čerpání paliva a počítat předem s celkovými náklady. Provozovatelé dobíjecích stanic by měli mít rovněž možnost účtovat dodatečné poplatky s cílem, mimo jiné, zabránit situacím, kdy bude jiným uživatelům znemožněno využít dobíjecí bod, pokud budou tyto poplatky jasně uvedeny a sděleny před zahájením dobíjení. Je-li cena za jednorázové dobití uvedena na vyhrazených internetových stránkách, měla by být jasně uvedena na stejných internetových stránkách, jaké jsou určeny pro úhradu služby. Stanovením požadavků na provozovatele a poskytovatele služeb mobility by se spotřebitelům poskytly záruky a předvídatelnost, a přispělo by se tak k zajištění důvěry v počátečních fázích zavádění elektrické mobility. To by rovněž podpořilo rychlé zavádění bateriových elektrických vozidel a vozidel na vodíkový pohon, což je zásadní pro naplnění ambicióznějších cílů Unie v oblasti klimatu a priorit stanovených ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“. Ceny by měly být přiměřené a neměly by převyšovat vzniklé náklady plus přiměřené ziskové rozpětí. Těmito cenovými požadavky není dotčeno právo členských států stanovit použitelnou jednotkovou cenu elektřiny účtovanou dobíjecí stanicí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES (13).

| (34) | Průběžně vznikají nové služby na podporu využívání elektrických vozidel. Při rozvoji těchto nových služeb hrají významnou úlohu pobídky poskytované členskými státy, jakož i jimi přijatá závazná opatření, jako je povinná roamingová kapacita určených dobíjecích stanic. Subjekty nabízející tyto nové služby, jako jsou poskytovatelé služeb mobility, by měly mít možnost působit na trhu za spravedlivých tržních podmínek. Provozovatelé dobíjecích bodů by zejména neměli žádnému poskytovateli služeb mobility poskytovat nepřiměřeně preferenční zacházení, například prostřednictvím neopodstatněného cenového rozlišení, které by mohlo narušit hospodářskou soutěž, a v konečném důsledku vést k vyšším cenám pro spotřebitele. S cílem zajistit přechod na tyto nové služby a zajistit, aby uživatelé těchto vozidel mohli snadno a bez překážek využívat dobíjecí infrastrukturu kdekoli v Unii, by členské státy měly sledovat vývoj na trhu s dobíjením. Při přezkumu tohoto nařízení by Komise měla přijmout opatření, bude-li to vyžadovat vývoj na trhu, například v případě omezení služeb pro koncové uživatele, služeb matoucích spotřebitele a ztěžujících cenovou transparentnost nebo obchodních praktik, které mohou narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(34)

Průběžně vznikají nové služby na podporu využívání elektrických vozidel. Při rozvoji těchto nových služeb hrají významnou úlohu pobídky poskytované členskými státy, jakož i jimi přijatá závazná opatření, jako je povinná roamingová kapacita určených dobíjecích stanic. Subjekty nabízející tyto nové služby, jako jsou poskytovatelé služeb mobility, by měly mít možnost působit na trhu za spravedlivých tržních podmínek. Provozovatelé dobíjecích bodů by zejména neměli žádnému poskytovateli služeb mobility poskytovat nepřiměřeně preferenční zacházení, například prostřednictvím neopodstatněného cenového rozlišení, které by mohlo narušit hospodářskou soutěž, a v konečném důsledku vést k vyšším cenám pro spotřebitele. S cílem zajistit přechod na tyto nové služby a zajistit, aby uživatelé těchto vozidel mohli snadno a bez překážek využívat dobíjecí infrastrukturu kdekoli v Unii, by členské státy měly sledovat vývoj na trhu s dobíjením. Při přezkumu tohoto nařízení by Komise měla přijmout opatření, bude-li to vyžadovat vývoj na trhu, například v případě omezení služeb pro koncové uživatele, služeb matoucích spotřebitele a ztěžujících cenovou transparentnost nebo obchodních praktik, které mohou narušit hospodářskou soutěž.

| (35) | Vozidla na vodíkový pohon vykazují v současnosti velmi nízkou míru pronikání na trh. Zavedení dostatečné infrastruktury pro čerpání vodíku je však nezbytné k tomu, aby bylo možné začít používat vozidla na vodíkový pohon ve velkém měřítku, jak se předpokládá ve sdělení Komise ze dne 8. července 2020 s názvem „Vodíková strategie pro klimaticky neutrální Evropu“. V současné době jsou vodíkové výdejní stojany zavedeny pouze v několika členských státech a z velké části nejsou vhodné pro těžká vozidla. Není tedy možné, aby vozidla na vodíkový pohon byla provozována v celé Unii. Povinné cíle týkající se zavádění veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanů by měly zajistit dostatečně hustou síť těchto stojanů v rámci hlavní sítě TEN-T, aby se umožnil plynulý provoz lehkých i těžkých vozidel na vodíkový pohon v celé Unii. Za účelem zavedení infrastruktury pro čerpání vodíku podél sítě TEN-T by všechny vodíkové čerpací stanice, které mají být nainstalovány podél silniční sítě TEN-T, měly být umístěny u silnic sítě TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti 10 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T. |
| --- | --- |

(35)

Vozidla na vodíkový pohon vykazují v současnosti velmi nízkou míru pronikání na trh. Zavedení dostatečné infrastruktury pro čerpání vodíku je však nezbytné k tomu, aby bylo možné začít používat vozidla na vodíkový pohon ve velkém měřítku, jak se předpokládá ve sdělení Komise ze dne 8. července 2020 s názvem „Vodíková strategie pro klimaticky neutrální Evropu“. V současné době jsou vodíkové výdejní stojany zavedeny pouze v několika členských státech a z velké části nejsou vhodné pro těžká vozidla. Není tedy možné, aby vozidla na vodíkový pohon byla provozována v celé Unii. Povinné cíle týkající se zavádění veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanů by měly zajistit dostatečně hustou síť těchto stojanů v rámci hlavní sítě TEN-T, aby se umožnil plynulý provoz lehkých i těžkých vozidel na vodíkový pohon v celé Unii. Za účelem zavedení infrastruktury pro čerpání vodíku podél sítě TEN-T by všechny vodíkové čerpací stanice, které mají být nainstalovány podél silniční sítě TEN-T, měly být umístěny u silnic sítě TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti 10 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T.

| (36) | Uživatelé vozidel poháněných alternativními palivy by měli mít možnost dobíjet či doplňovat palivo jednorázově a platit snadno a pohodlně u všech veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů, aniž by museli uzavírat smlouvu s provozovatelem dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu či s poskytovatelem služeb mobility. Pro jednorázové dobíjení nebo čerpání paliva by proto všechny veřejně přístupné dobíjecí body a výdejní stojany měly přijímat platební prostředky, které jsou v Unii běžně používány, a zejména elektronické platby prostřednictvím terminálů a zařízení používaných pro platební služby. Pokud jde o infrastrukturu zavedenou před datem použitelnosti tohoto nařízení, mělo by být uplatňování těchto požadavků odloženo. Tento způsob jednorázové platby by měl být spotřebitelům k dispozici vždy, a to i v případě, že jsou u dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu nabízeny smluvní platby. |
| --- | --- |

(36)

Uživatelé vozidel poháněných alternativními palivy by měli mít možnost dobíjet či doplňovat palivo jednorázově a platit snadno a pohodlně u všech veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů, aniž by museli uzavírat smlouvu s provozovatelem dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu či s poskytovatelem služeb mobility. Pro jednorázové dobíjení nebo čerpání paliva by proto všechny veřejně přístupné dobíjecí body a výdejní stojany měly přijímat platební prostředky, které jsou v Unii běžně používány, a zejména elektronické platby prostřednictvím terminálů a zařízení používaných pro platební služby. Pokud jde o infrastrukturu zavedenou před datem použitelnosti tohoto nařízení, mělo by být uplatňování těchto požadavků odloženo. Tento způsob jednorázové platby by měl být spotřebitelům k dispozici vždy, a to i v případě, že jsou u dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu nabízeny smluvní platby.

| (37) | Bez ohledu na značku svého vozidla by koncoví uživatelé měli mít přístup k veřejně přístupným dobíjecím stanicím a možnost využívat je uživatelsky vstřícným a nediskriminačním způsobem. |
| --- | --- |

(37)

Bez ohledu na značku svého vozidla by koncoví uživatelé měli mít přístup k veřejně přístupným dobíjecím stanicím a možnost využívat je uživatelsky vstřícným a nediskriminačním způsobem.

| (38) | Dopravní infrastruktura by měla všem uživatelům, včetně starších osob, osob s omezenou schopností pohybu a osob se zdravotním postižením, umožnit bezproblémovou mobilitu a přístupnost. Umístění všech dobíjecích a čerpacích stanic, jakož i samotné dobíjecí a čerpací stanice, by v zásadě měly být navrženy tak, aby byly přístupné a uživatelsky vstřícné pro co nejširší veřejnost, zejména starší osoby, osoby s omezenou schopností pohybu a osoby se zdravotním postižením. To by mělo zahrnovat například zajištění dostatečného prostoru kolem parkoviště, zajištění instalace dobíjecí stanice tak, aby nebyla umístěna na ploše oddělené obrubníkem, zajištění umístění tlačítek nebo obrazovky dobíjecí stanice ve vhodné výšce a zajištění vhodné hmotnosti dobíjecích a čerpacích kabelů pro snadnou manipulaci ze strany osob s omezenou silou. Kromě toho by mělo být přístupné i uživatelské rozhraní souvisejících dobíjecích stanic. V tomto smyslu by se na dobíjecí a čerpací infrastrukturu měly vztahovat požadavky na přístupnost stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 (14). |
| --- | --- |

(38)

Dopravní infrastruktura by měla všem uživatelům, včetně starších osob, osob s omezenou schopností pohybu a osob se zdravotním postižením, umožnit bezproblémovou mobilitu a přístupnost. Umístění všech dobíjecích a čerpacích stanic, jakož i samotné dobíjecí a čerpací stanice, by v zásadě měly být navrženy tak, aby byly přístupné a uživatelsky vstřícné pro co nejširší veřejnost, zejména starší osoby, osoby s omezenou schopností pohybu a osoby se zdravotním postižením. To by mělo zahrnovat například zajištění dostatečného prostoru kolem parkoviště, zajištění instalace dobíjecí stanice tak, aby nebyla umístěna na ploše oddělené obrubníkem, zajištění umístění tlačítek nebo obrazovky dobíjecí stanice ve vhodné výšce a zajištění vhodné hmotnosti dobíjecích a čerpacích kabelů pro snadnou manipulaci ze strany osob s omezenou silou. Kromě toho by mělo být přístupné i uživatelské rozhraní souvisejících dobíjecích stanic. V tomto smyslu by se na dobíjecí a čerpací infrastrukturu měly vztahovat požadavky na přístupnost stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 (14).

| (39) | Bezpečnost a ochranu uživatelů, zejména na dobíjecích stanicích bez obsluhy, by bylo možné řešit vybavením těchto stanic nouzovými tlačítky, zobrazením kontaktních informací záchranných služeb, zajištěním odpovídajícího osvětlení nebo jakýmikoli jinými vhodnými opatřeními. |
| --- | --- |

(39)

Bezpečnost a ochranu uživatelů, zejména na dobíjecích stanicích bez obsluhy, by bylo možné řešit vybavením těchto stanic nouzovými tlačítky, zobrazením kontaktních informací záchranných služeb, zajištěním odpovídajícího osvětlení nebo jakýmikoli jinými vhodnými opatřeními.

| (40) | Vozidlům na vodíkový pohon by mělo být umožněno čerpat palivo v cílové destinaci, která se obvykle nachází v městské oblasti, nebo v její blízkosti. S cílem zajistit, aby bylo možné čerpat palivo u veřejně přístupné čerpací stanice v cílové destinaci alespoň v hlavních městských oblastech, by měly být tyto vodíkové čerpací stanice poskytnuty ve všech městských uzlech, ve smyslu nařízení (EU) č. 1315/2013. V rámci městských uzlů by orgány veřejné moci měly zvážit zavedení vodíkových čerpacích stanic v multimodálních centrech, neboť tato centra jsou nejen typickou cílovou destinací těžkých vozidel, ale mohla by také dodávat vodík jiným druhům dopravy, jako je železniční a vnitrozemská lodní doprava. Pokud bude dosaženo kapacitního cíle, ke splnění požadavku TEN-T by mělo být možné zohlednit jednu veřejně přístupnou vodíkovou čerpací stanici nacházející se v městském uzlu. |
| --- | --- |

(40)

Vozidlům na vodíkový pohon by mělo být umožněno čerpat palivo v cílové destinaci, která se obvykle nachází v městské oblasti, nebo v její blízkosti. S cílem zajistit, aby bylo možné čerpat palivo u veřejně přístupné čerpací stanice v cílové destinaci alespoň v hlavních městských oblastech, by měly být tyto vodíkové čerpací stanice poskytnuty ve všech městských uzlech, ve smyslu nařízení (EU) č. 1315/2013. V rámci městských uzlů by orgány veřejné moci měly zvážit zavedení vodíkových čerpacích stanic v multimodálních centrech, neboť tato centra jsou nejen typickou cílovou destinací těžkých vozidel, ale mohla by také dodávat vodík jiným druhům dopravy, jako je železniční a vnitrozemská lodní doprava. Pokud bude dosaženo kapacitního cíle, ke splnění požadavku TEN-T by mělo být možné zohlednit jednu veřejně přístupnou vodíkovou čerpací stanici nacházející se v městském uzlu.

| (41) | V této rané fázi vstupu na trh stále přetrvává určitá nejistota, pokud jde o druh vozidel, která budou uváděna na trh, a o druh technologií, které budou široce využívány. Ve vodíkové strategii pro klimaticky neutrální Evropu je za nejpravděpodobnější segment, pokud jde o brzké hromadné nasazení vozidel na vodíkový pohon, označen segment těžkých vozidel. Infrastruktura pro čerpání vodíku by se proto měla zpočátku zaměřit na tento segment a zároveň umožnit čerpání paliva na veřejně přístupných vodíkových čerpacích stanicích také lehkým vozidlům. Aby byla zajištěna interoperabilita, měly by všechny veřejně přístupné vodíkové stanice nabízet alespoň plynný vodík pod tlakem 700 barů. Při zavádění infrastruktury by měl být rovněž zohledněn nástup nových technologií, jako je technologie kapalného vodíku, které umožňují delší jízdní dosah pro těžká vozidla a u nichž se očekává, že budou upřednostňovanou technologickou volbou některých výrobců vozidel. |
| --- | --- |

(41)

V této rané fázi vstupu na trh stále přetrvává určitá nejistota, pokud jde o druh vozidel, která budou uváděna na trh, a o druh technologií, které budou široce využívány. Ve vodíkové strategii pro klimaticky neutrální Evropu je za nejpravděpodobnější segment, pokud jde o brzké hromadné nasazení vozidel na vodíkový pohon, označen segment těžkých vozidel. Infrastruktura pro čerpání vodíku by se proto měla zpočátku zaměřit na tento segment a zároveň umožnit čerpání paliva na veřejně přístupných vodíkových čerpacích stanicích také lehkým vozidlům. Aby byla zajištěna interoperabilita, měly by všechny veřejně přístupné vodíkové stanice nabízet alespoň plynný vodík pod tlakem 700 barů. Při zavádění infrastruktury by měl být rovněž zohledněn nástup nových technologií, jako je technologie kapalného vodíku, které umožňují delší jízdní dosah pro těžká vozidla a u nichž se očekává, že budou upřednostňovanou technologickou volbou některých výrobců vozidel.

| (42) | Vývoj nových technologií bude vyžadovat koordinaci mezi všemi zúčastněnými stranami. Například společný podnik pro čistý vodík zřízený nařízením Rady (EU) 2021/2085 (15) by měl být rovněž využit k usnadnění a uvolnění soukromého financování, aby bylo možné dosáhnout příslušných cílů stanovených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Vývoj nových technologií bude vyžadovat koordinaci mezi všemi zúčastněnými stranami. Například společný podnik pro čistý vodík zřízený nařízením Rady (EU) 2021/2085 (15) by měl být rovněž využit k usnadnění a uvolnění soukromého financování, aby bylo možné dosáhnout příslušných cílů stanovených v tomto nařízení.

| (43) | V Unii je zřízena řada výdejních stojanů na zkapalněný metan, které již nyní zajišťují páteřní síť pro provoz těžkých vozidel s pohonem na toto palivo. Hlavní síť TEN-T by měla zůstat základem pro zavádění infrastruktury pro zkapalněný metan, neboť pokrývá hlavní dopravní toky a umožňuje přeshraniční propojení napříč celou Unií. Směrnice 2014/94/EU doporučila, aby tyto výdejní stojany byly podél hlavní sítě TEN-T instalovány každých 400 km. Existence omezeného počtu mezer podél této sítě však zabránila dosažení tohoto cíle. Členské státy by měly dosáhnout tohoto cíle a odstranit zbývající nedostatky do roku 2025, po kterém by tento cíl měl přestat platit. |
| --- | --- |

(43)

V Unii je zřízena řada výdejních stojanů na zkapalněný metan, které již nyní zajišťují páteřní síť pro provoz těžkých vozidel s pohonem na toto palivo. Hlavní síť TEN-T by měla zůstat základem pro zavádění infrastruktury pro zkapalněný metan, neboť pokrývá hlavní dopravní toky a umožňuje přeshraniční propojení napříč celou Unií. Směrnice 2014/94/EU doporučila, aby tyto výdejní stojany byly podél hlavní sítě TEN-T instalovány každých 400 km. Existence omezeného počtu mezer podél této sítě však zabránila dosažení tohoto cíle. Členské státy by měly dosáhnout tohoto cíle a odstranit zbývající nedostatky do roku 2025, po kterém by tento cíl měl přestat platit.

| (44) | Pro účely tohoto nařízení by se výrazem „zkapalněný metan“ měl rozumět „LNG, zkapalněný bioplyn nebo syntetický zkapalněný metan, včetně směsí těchto paliv“. Použitím definovaného pojmu „zkapalněný metan“ se nemění definice nebo složení samostatných paliv (LNG, zkapalněný bioplyn nebo syntetický zkapalněný metan), jak jsou vymezeny v jiných právních aktech Unie. |
| --- | --- |

(44)

Pro účely tohoto nařízení by se výrazem „zkapalněný metan“ měl rozumět „LNG, zkapalněný bioplyn nebo syntetický zkapalněný metan, včetně směsí těchto paliv“. Použitím definovaného pojmu „zkapalněný metan“ se nemění definice nebo složení samostatných paliv (LNG, zkapalněný bioplyn nebo syntetický zkapalněný metan), jak jsou vymezeny v jiných právních aktech Unie.

| (45) | Zařízení pro odběr elektřiny z pevniny, ať již stacionární či mobilní, mohou sloužit námořní a vnitrozemské vodní dopravě jako zdroj čisté energie a přispět tak ke snížení dopadu námořních lodí a plavidel vnitrozemské plavby na životní prostředí, klima a zdraví, zejména pokud jde o kvalitu ovzduší v městských oblastech u přístavů. Podle nařízení (EU) 2023/1805 musí provozovatelé námořních kontejnerových lodí a námořních lodí pro přepravu cestujících snížit množství emisí produkovaných jejich loděmi vyvázanými u hrany nábřeží. Pro splnění těchto požadavků by měly povinné cíle týkající se zavádění infrastruktury zajistit, aby byly pro toto odvětví v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T zabezpečeny dostatečné dodávky elektřiny z pevniny pro lodě vyvázané u hrany nábřeží. Je proto důležité stanovit jasné cíle pro zavádění infrastruktury pro dodávky elektřiny z pevniny v přístavech TEN-T. S ohledem na to, že členské státy mají pro dosažení těchto cílů různé modely správy přístavů, měly by mít členské státy možnost rozhodovat o tom, jak nejlépe zavést infrastrukturu ve svých přístavech a v jednotlivých terminálech v souladu se svými potřebami. Je důležité, aby v přístavech a případně mezi terminály byla zavedena infrastruktura tam, kde maximální návratnost investic a míra obsazenosti vedou k nejvyšším přínosům pro životní prostředí, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší. |
| --- | --- |

(45)

Zařízení pro odběr elektřiny z pevniny, ať již stacionární či mobilní, mohou sloužit námořní a vnitrozemské vodní dopravě jako zdroj čisté energie a přispět tak ke snížení dopadu námořních lodí a plavidel vnitrozemské plavby na životní prostředí, klima a zdraví, zejména pokud jde o kvalitu ovzduší v městských oblastech u přístavů. Podle nařízení (EU) 2023/1805 musí provozovatelé námořních kontejnerových lodí a námořních lodí pro přepravu cestujících snížit množství emisí produkovaných jejich loděmi vyvázanými u hrany nábřeží. Pro splnění těchto požadavků by měly povinné cíle týkající se zavádění infrastruktury zajistit, aby byly pro toto odvětví v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T zabezpečeny dostatečné dodávky elektřiny z pevniny pro lodě vyvázané u hrany nábřeží. Je proto důležité stanovit jasné cíle pro zavádění infrastruktury pro dodávky elektřiny z pevniny v přístavech TEN-T. S ohledem na to, že členské státy mají pro dosažení těchto cílů různé modely správy přístavů, měly by mít členské státy možnost rozhodovat o tom, jak nejlépe zavést infrastrukturu ve svých přístavech a v jednotlivých terminálech v souladu se svými potřebami. Je důležité, aby v přístavech a případně mezi terminály byla zavedena infrastruktura tam, kde maximální návratnost investic a míra obsazenosti vedou k nejvyšším přínosům pro životní prostředí, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší.

| (46) | Plánování, rozvoj a zavádění dodávek elektřiny z pobřeží pro námořní lodě vyžaduje koordinovaný přístup pro sladění nabídky a poptávky. Proto by všechny zainteresované veřejné a soukromé subjekty na straně lodí i přístavů, jakož i jakékoli další relevantní subjekty na trhu měly koordinovat svou činnost, aby byl umožněn hladký každodenní provoz. |
| --- | --- |

(46)

Plánování, rozvoj a zavádění dodávek elektřiny z pobřeží pro námořní lodě vyžaduje koordinovaný přístup pro sladění nabídky a poptávky. Proto by všechny zainteresované veřejné a soukromé subjekty na straně lodí i přístavů, jakož i jakékoli další relevantní subjekty na trhu měly koordinovat svou činnost, aby byl umožněn hladký každodenní provoz.

| (47) | Je důležité zabránit uvíznutí aktiv a zajistit, aby veřejné a soukromé investice, které jsou realizovány dnes, obstály i v budoucnu a přispěly k přechodu na klimatickou neutralitu vytyčenou v Zelené dohodě pro Evropu. Zavádění dodávek elektřiny z pobřeží v námořních přístavech je třeba pojímat společně se současným a budoucím zaváděním rovnocenných alternativních technologií s nulovými emisemi skleníkových plynů a technologií s nulovým znečištěním, zejména těch technologií, které zajišťují snížení emisí a znečišťujících látek v přístavu i během plavby. |
| --- | --- |

(47)

Je důležité zabránit uvíznutí aktiv a zajistit, aby veřejné a soukromé investice, které jsou realizovány dnes, obstály i v budoucnu a přispěly k přechodu na klimatickou neutralitu vytyčenou v Zelené dohodě pro Evropu. Zavádění dodávek elektřiny z pobřeží v námořních přístavech je třeba pojímat společně se současným a budoucím zaváděním rovnocenných alternativních technologií s nulovými emisemi skleníkových plynů a technologií s nulovým znečištěním, zejména těch technologií, které zajišťují snížení emisí a znečišťujících látek v přístavu i během plavby.

| (48) | Dodávky elektřiny z pevniny by měly být přednostně zajištěny pro námořní kontejnerové lodě a námořní lodě pro osobní přepravu jakožto kategorie lodí produkující nejvyšší množství emisí na jednu loď vyvázanou u hrany nábřeží. Za účelem zohlednění charakteristických rysů poptávky po elektřině u různých osobních lodí vyvázaných u hrany nábřeží, jakož i provozních charakteristik přístavu, je nezbytné rozlišovat mezi požadavky týkajícími se námořních lodí pro osobní přepravu u plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících a vysokorychlostních osobních plavidel na jedné straně a požadavky týkajícími se ostatních námořních lodí pro osobní přepravu na straně druhé. |
| --- | --- |

(48)

Dodávky elektřiny z pevniny by měly být přednostně zajištěny pro námořní kontejnerové lodě a námořní lodě pro osobní přepravu jakožto kategorie lodí produkující nejvyšší množství emisí na jednu loď vyvázanou u hrany nábřeží. Za účelem zohlednění charakteristických rysů poptávky po elektřině u různých osobních lodí vyvázaných u hrany nábřeží, jakož i provozních charakteristik přístavu, je nezbytné rozlišovat mezi požadavky týkajícími se námořních lodí pro osobní přepravu u plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících a vysokorychlostních osobních plavidel na jedné straně a požadavky týkajícími se ostatních námořních lodí pro osobní přepravu na straně druhé.

| (49) | Povinné cíle týkající se zavádění infrastruktury by měly zohledňovat jednotlivé druhy obsluhovaných plavidel a objemy provozu v námořních přístavech. Aby se zabránilo instalaci nedostatečně využívané kapacity, neměly by se na námořní přístavy s nízkým objemem provozu určitých kategorií lodí podle průměrných ročních zastávek v přístavu vztahovat povinné cíle týkající se zavádění infrastruktury použitelné na odpovídající kategorie lodí,. Stejně tak by se tyto povinné cíle neměly zaměřovat na maximální poptávku, ale na dostatečně vysoký objem, s cílem zabránit nedostatečně využívané kapacitě a zohlednit provozní charakteristiky přístavu. |
| --- | --- |

(49)

Povinné cíle týkající se zavádění infrastruktury by měly zohledňovat jednotlivé druhy obsluhovaných plavidel a objemy provozu v námořních přístavech. Aby se zabránilo instalaci nedostatečně využívané kapacity, neměly by se na námořní přístavy s nízkým objemem provozu určitých kategorií lodí podle průměrných ročních zastávek v přístavu vztahovat povinné cíle týkající se zavádění infrastruktury použitelné na odpovídající kategorie lodí,. Stejně tak by se tyto povinné cíle neměly zaměřovat na maximální poptávku, ale na dostatečně vysoký objem, s cílem zabránit nedostatečně využívané kapacitě a zohlednit provozní charakteristiky přístavu.

| (50) | Při určování počtu zastávek v přístavech by neměly být započítávány krátkodobé zastávky, zastávky lodí využívajících technologie s nulovými emisemi ani neplánované zastávky z důvodů bezpečnosti nebo záchrany života na moři, mimořádných okolností vyžadujících výrobu energie na palubě nebo zastávky lodí v nouzových situacích představujících bezprostřední riziko pro životy osob, loď, životní prostředí, nebo zastávky lodí z jiných důvodů vyšší moci. |
| --- | --- |

(50)

Při určování počtu zastávek v přístavech by neměly být započítávány krátkodobé zastávky, zastávky lodí využívajících technologie s nulovými emisemi ani neplánované zastávky z důvodů bezpečnosti nebo záchrany života na moři, mimořádných okolností vyžadujících výrobu energie na palubě nebo zastávky lodí v nouzových situacích představujících bezprostřední riziko pro životy osob, loď, životní prostředí, nebo zastávky lodí z jiných důvodů vyšší moci.

| (51) | Námořní doprava je důležitým faktorem z hlediska soudržnosti a hospodářského rozvoje ostrovů a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i pro Ceutu a Melillu. Kapacita výroby elektřiny na těchto ostrovech, v těchto regionech a na těchto územích nemusí být vždy dostatečná k tomu, aby zohlednila poptávku po elektřině potřebnou k podpoře dodávek elektřiny z pevniny. V takovém případě by tyto ostrovy, regiony a území měly být z požadavku na dodávky elektřiny z pevniny vyňaty, dokud nebude elektrické spojení s pevninou, nebo případně sousedními zeměmi, dokončeno nebo dokud nebude zajištěna dostatečná lokální kapacita vyráběná z nefosilních zdrojů energie. |
| --- | --- |

(51)

Námořní doprava je důležitým faktorem z hlediska soudržnosti a hospodářského rozvoje ostrovů a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i pro Ceutu a Melillu. Kapacita výroby elektřiny na těchto ostrovech, v těchto regionech a na těchto územích nemusí být vždy dostatečná k tomu, aby zohlednila poptávku po elektřině potřebnou k podpoře dodávek elektřiny z pevniny. V takovém případě by tyto ostrovy, regiony a území měly být z požadavku na dodávky elektřiny z pevniny vyňaty, dokud nebude elektrické spojení s pevninou, nebo případně sousedními zeměmi, dokončeno nebo dokud nebude zajištěna dostatečná lokální kapacita vyráběná z nefosilních zdrojů energie.

| (52) | Do roku 2025 by v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T měl být k dispozici odpovídající počet výdejních stojanů na zkapalněný metan. Zavádění této infrastruktury by mělo vycházet z tržní poptávky. Výdejní stojany na zkapalněný metan zahrnují terminály zkapalněného metanu, nádrže, cisternové nákladní automobily, cisternové přívěsy pro nákladní automobily, mobilní kontejnery, zásobovací plavidla a čluny. |
| --- | --- |

(52)

Do roku 2025 by v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T měl být k dispozici odpovídající počet výdejních stojanů na zkapalněný metan. Zavádění této infrastruktury by mělo vycházet z tržní poptávky. Výdejní stojany na zkapalněný metan zahrnují terminály zkapalněného metanu, nádrže, cisternové nákladní automobily, cisternové přívěsy pro nákladní automobily, mobilní kontejnery, zásobovací plavidla a čluny.

| (53) | Zařízení zajišťující dodávky elektřiny z pevniny by měla být rovněž instalována ve vnitrozemských přístavech sítě TEN-T. |
| --- | --- |

(53)

Zařízení zajišťující dodávky elektřiny z pevniny by měla být rovněž instalována ve vnitrozemských přístavech sítě TEN-T.

| (54) | V případě letadel stojících na letišti by mělo být používání motorů nahrazeno používáním externích dodávek energie. To by mělo snížit emise znečišťujících látek a hluku, zlepšit kvalitu ovzduší a snížit dopad letadel na změnu klimatu. Proto by v rámci veškeré obchodní dopravy měly být zajištěny externí dodávky elektřiny při parkování letadel na kontaktních stáních letadel nebo na vzdálených stáních letadel na letištích sítě TEN-T. Externí dodávky elektřiny letadlům by mohly být zajištěny stacionárními nebo mobilními pozemními zdroji energie, a to u kontaktních i vzdálených stání letadel. Letadla by sice měla mít možnost využívat externí dodávky elektřiny u všech kontaktních i vzdálených stání letadel, používaných pro obchodní leteckou dopravu, není však nutné, aby bylo stacionárním nebo mobilním pozemním zdrojem energie vybaveno každé stání letadel, neboť jeden pozemní zdroj energie, ať už stacionární, nebo mobilní, může sloužit více stáním a může být nainstalován podle konkrétních potřeb. |
| --- | --- |

(54)

V případě letadel stojících na letišti by mělo být používání motorů nahrazeno používáním externích dodávek energie. To by mělo snížit emise znečišťujících látek a hluku, zlepšit kvalitu ovzduší a snížit dopad letadel na změnu klimatu. Proto by v rámci veškeré obchodní dopravy měly být zajištěny externí dodávky elektřiny při parkování letadel na kontaktních stáních letadel nebo na vzdálených stáních letadel na letištích sítě TEN-T. Externí dodávky elektřiny letadlům by mohly být zajištěny stacionárními nebo mobilními pozemními zdroji energie, a to u kontaktních i vzdálených stání letadel. Letadla by sice měla mít možnost využívat externí dodávky elektřiny u všech kontaktních i vzdálených stání letadel, používaných pro obchodní leteckou dopravu, není však nutné, aby bylo stacionárním nebo mobilním pozemním zdrojem energie vybaveno každé stání letadel, neboť jeden pozemní zdroj energie, ať už stacionární, nebo mobilní, může sloužit více stáním a může být nainstalován podle konkrétních potřeb.

| (55) | Při zajišťování toho, aby byl stojícím letadlům poskytnut přístup k dodávkám elektřiny na letištích, by členské státy měly případně podporovat spolupráci řídícího orgánu letiště s poskytovateli služeb pozemního odbavování, jakož i případně s uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami. Členské státy by tak měly činit zejména prostřednictvím výboru uživatelů letiště zřízeného podle směrnice Rady 96/67/ES (16). |
| --- | --- |

(55)

Při zajišťování toho, aby byl stojícím letadlům poskytnut přístup k dodávkám elektřiny na letištích, by členské státy měly případně podporovat spolupráci řídícího orgánu letiště s poskytovateli služeb pozemního odbavování, jakož i případně s uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami. Členské státy by tak měly činit zejména prostřednictvím výboru uživatelů letiště zřízeného podle směrnice Rady 96/67/ES (16).

| (56) | Členské státy by měly mít možnost osvobodit letiště sítě TEN-T s méně než 10 000 komerčními lety za rok, vypočtenými jako průměr za předchozí tři roky, od povinnosti poskytovat elektřinu stojícím letadlům na všech vzdálených stáních letadel. Vzhledem k počtu dotčených letů nemusí být investiční náklady a náklady na údržbu spojené s poskytováním elektřiny na vzdálených stáních letadel na těchto letištích sítě TEN-T úměrné přínosu pro životní prostředí, zejména ve srovnání s účinnějšími investicemi do řešení emisí CO2 letišť. |
| --- | --- |

(56)

Členské státy by měly mít možnost osvobodit letiště sítě TEN-T s méně než 10 000 komerčními lety za rok, vypočtenými jako průměr za předchozí tři roky, od povinnosti poskytovat elektřinu stojícím letadlům na všech vzdálených stáních letadel. Vzhledem k počtu dotčených letů nemusí být investiční náklady a náklady na údržbu spojené s poskytováním elektřiny na vzdálených stáních letadel na těchto letištích sítě TEN-T úměrné přínosu pro životní prostředí, zejména ve srovnání s účinnějšími investicemi do řešení emisí CO2 letišť.

| (57) | V souladu se směrnicí 2014/94/EU přijaly členské státy vnitrostátní rámce politiky vymezující jejich cíle a plány za účelem zajistit, aby byly uvedené cíle splněny. Posouzení vnitrostátního rámce politiky i hodnocení směrnice 2014/94/EU vyzdvihly potřebu stanovit vyšší cíle a lépe koordinovat přístup napříč členskými státy s ohledem na očekávané urychlení zavádění vozidel poháněných alternativními palivy, zejména elektrických vozidel. Ke splnění cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů Unie v oblasti klimatu bude mimo jiné zapotřebí zavést alternativy fosilních paliv ve všech druzích dopravy. Stávající vnitrostátní rámce politiky by měly být revidovány tak, aby jasně popsaly, jakým způsobem se jednotlivé členské státy vypořádají s rostoucí potřebou veřejně přístupné dobíjecí a čerpací infrastruktury, jak je uvedeno v povinných cílech. Revidované vnitrostátní rámce politiky by se mohly rovněž zabývat druhy dopravy, pro něž nejsou stanoveny žádné povinné cíle týkající se zavádění příslušné infrastruktury. Členské státy by měly pravidelně podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění tohoto revidovaného vnitrostátního rámce politiky. |
| --- | --- |

(57)

V souladu se směrnicí 2014/94/EU přijaly členské státy vnitrostátní rámce politiky vymezující jejich cíle a plány za účelem zajistit, aby byly uvedené cíle splněny. Posouzení vnitrostátního rámce politiky i hodnocení směrnice 2014/94/EU vyzdvihly potřebu stanovit vyšší cíle a lépe koordinovat přístup napříč členskými státy s ohledem na očekávané urychlení zavádění vozidel poháněných alternativními palivy, zejména elektrických vozidel. Ke splnění cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů Unie v oblasti klimatu bude mimo jiné zapotřebí zavést alternativy fosilních paliv ve všech druzích dopravy. Stávající vnitrostátní rámce politiky by měly být revidovány tak, aby jasně popsaly, jakým způsobem se jednotlivé členské státy vypořádají s rostoucí potřebou veřejně přístupné dobíjecí a čerpací infrastruktury, jak je uvedeno v povinných cílech. Revidované vnitrostátní rámce politiky by se mohly rovněž zabývat druhy dopravy, pro něž nejsou stanoveny žádné povinné cíle týkající se zavádění příslušné infrastruktury. Členské státy by měly pravidelně podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění tohoto revidovaného vnitrostátního rámce politiky.

| (58) | Členské státy by měly pravidelně posuzovat, jakým způsobem by díky zavedení a provozu dobíjecích bodů mohla elektrická vozidla ještě výrazněji přispívat k flexibilitě energetického systému a k další absorpci elektřiny z obnovitelných zdrojů. Toto posouzení by mělo určit vhodná opatření, která mají být provedena s cílem zajistit soulad plánování infrastruktury s příslušným plánováním sítě, za účelem splnění požadavků stanovených v tomto nařízení. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 (17) a směrnice (EU) 2019/944, měly by členské státy přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby elektrická síť splňovala poptávku po elektřině v dobíjecí infrastruktuře stanovené v tomto nařízení. Za tímto účelem by členské státy měly modernizovat a udržovat elektrickou síť tak, aby byla schopna zvládnout současnou i budoucí poptávku dopravního odvětví po elektřině. |
| --- | --- |

(58)

Členské státy by měly pravidelně posuzovat, jakým způsobem by díky zavedení a provozu dobíjecích bodů mohla elektrická vozidla ještě výrazněji přispívat k flexibilitě energetického systému a k další absorpci elektřiny z obnovitelných zdrojů. Toto posouzení by mělo určit vhodná opatření, která mají být provedena s cílem zajistit soulad plánování infrastruktury s příslušným plánováním sítě, za účelem splnění požadavků stanovených v tomto nařízení. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 (17) a směrnice (EU) 2019/944, měly by členské státy přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby elektrická síť splňovala poptávku po elektřině v dobíjecí infrastruktuře stanovené v tomto nařízení. Za tímto účelem by členské státy měly modernizovat a udržovat elektrickou síť tak, aby byla schopna zvládnout současnou i budoucí poptávku dopravního odvětví po elektřině.

| (59) | Revidované vnitrostátní rámce politiky by měly obsahovat podpůrná opatření pro rozvoj trhu s alternativními palivy, včetně zavedení nezbytné infrastruktury pro alternativní paliva, která má být vybudována, a to v úzké spolupráci s regionálními a místními orgány a s dotčeným průmyslovým odvětvím, při zohlednění potřeb malých a středních podniků. Revidované vnitrostátní rámce politiky by navíc měly popsat celkový vnitrostátní rámec pro plánování, povolování a pořizování takové infrastruktury a identifikovat překážky a opatření k jejich odstranění tak, aby doba mezi zaváděním a používáním infrastruktury byla přiměřená a aby bylo možné dosáhnout rychlejšího zavádění příslušné infrastruktury. Při revizi vnitrostátních rámců politiky je důležité dodržovat v první řadě obecné zásady technologické neutrality a energetické účinnosti. Členské státy by měly uvést seznam všech přijatých nebo plánovaných opatření. |
| --- | --- |

(59)

Revidované vnitrostátní rámce politiky by měly obsahovat podpůrná opatření pro rozvoj trhu s alternativními palivy, včetně zavedení nezbytné infrastruktury pro alternativní paliva, která má být vybudována, a to v úzké spolupráci s regionálními a místními orgány a s dotčeným průmyslovým odvětvím, při zohlednění potřeb malých a středních podniků. Revidované vnitrostátní rámce politiky by navíc měly popsat celkový vnitrostátní rámec pro plánování, povolování a pořizování takové infrastruktury a identifikovat překážky a opatření k jejich odstranění tak, aby doba mezi zaváděním a používáním infrastruktury byla přiměřená a aby bylo možné dosáhnout rychlejšího zavádění příslušné infrastruktury. Při revizi vnitrostátních rámců politiky je důležité dodržovat v první řadě obecné zásady technologické neutrality a energetické účinnosti. Členské státy by měly uvést seznam všech přijatých nebo plánovaných opatření.

| (60) | Komise by měla prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi členskými státy usnadnit rozvíjení a provádění revidovaných vnitrostátních rámců politiky jednotlivých členských států. Každý členský stát by měl mít rovněž možnost rozhodnout o jmenování národního koordinátora pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, jehož úkolem bude dohlížet na vnitrostátní koordinaci a provádění vnitrostátního rámce politiky. |
| --- | --- |

(60)

Komise by měla prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi členskými státy usnadnit rozvíjení a provádění revidovaných vnitrostátních rámců politiky jednotlivých členských států. Každý členský stát by měl mít rovněž možnost rozhodnout o jmenování národního koordinátora pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, jehož úkolem bude dohlížet na vnitrostátní koordinaci a provádění vnitrostátního rámce politiky.

| (61) | Za účelem podpory alternativních paliv a rozvoje související infrastruktury by měly vnitrostátní rámce politiky poskytovat přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných iniciativách na podporu alternativních paliv v obtížně dekarbonizovatelných sektorech, jako jsou letectví, námořní doprava, vnitrozemská vodní doprava, jakož i železniční doprava v těch úsecích železnice, které není možné elektrifikovat. Členské státy by měly zejména vypracovat přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných iniciativách, pokud jde o dekarbonizaci vnitrozemské vodní dopravy podél sítě TEN-T, v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy. Dlouhodobé dekarbonizační strategie by mohly být rovněž vypracovány pro přístavy sítě TEN-T a letiště sítě TEN-T se zvláštním zaměřením na zavádění infrastruktury pro plavidla a letadla s nízkými a nulovými emisemi, jakož i pro železniční tratě, které nebudou elektrifikovány. Na základě uvedených strategií a s přihlédnutím k vnitrostátním údajům o podílu na trhu a dopravě a tržním prognózám by Komise měla přezkoumat toto nařízení s cílem stanovit pro zmíněná odvětví další povinné cíle. |
| --- | --- |

(61)

Za účelem podpory alternativních paliv a rozvoje související infrastruktury by měly vnitrostátní rámce politiky poskytovat přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných iniciativách na podporu alternativních paliv v obtížně dekarbonizovatelných sektorech, jako jsou letectví, námořní doprava, vnitrozemská vodní doprava, jakož i železniční doprava v těch úsecích železnice, které není možné elektrifikovat. Členské státy by měly zejména vypracovat přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných iniciativách, pokud jde o dekarbonizaci vnitrozemské vodní dopravy podél sítě TEN-T, v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy. Dlouhodobé dekarbonizační strategie by mohly být rovněž vypracovány pro přístavy sítě TEN-T a letiště sítě TEN-T se zvláštním zaměřením na zavádění infrastruktury pro plavidla a letadla s nízkými a nulovými emisemi, jakož i pro železniční tratě, které nebudou elektrifikovány. Na základě uvedených strategií a s přihlédnutím k vnitrostátním údajům o podílu na trhu a dopravě a tržním prognózám by Komise měla přezkoumat toto nařízení s cílem stanovit pro zmíněná odvětví další povinné cíle.

| (62) | Vývoj technologií alternativních paliv je rovněž důležitý pro železnice, kde přímá elektrifikace železničního úseku nemusí být možná z důvodů, jako je nákladová efektivnost služby. Železniční odvětví má k dispozici různé technologie, které může použít pro odklon od dieselových vlaků, včetně přímé elektrifikace, vlaků poháněných bateriemi a využití vodíku. K rozvoji těchto technologií je nutné zavedení vhodné dobíjecí a čerpací infrastruktury v členských státech. |
| --- | --- |

(62)

Vývoj technologií alternativních paliv je rovněž důležitý pro železnice, kde přímá elektrifikace železničního úseku nemusí být možná z důvodů, jako je nákladová efektivnost služby. Železniční odvětví má k dispozici různé technologie, které může použít pro odklon od dieselových vlaků, včetně přímé elektrifikace, vlaků poháněných bateriemi a využití vodíku. K rozvoji těchto technologií je nutné zavedení vhodné dobíjecí a čerpací infrastruktury v členských státech.

| (63) | Členské státy by měly využít širokou škálu regulačních i jiných pobídek a opatření za účelem splnění povinných cílů a provedení svých vnitrostátních rámců politiky v úzké spolupráci se subjekty soukromého sektoru, které by měly při podpoře rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva plnit klíčovou úlohu. |
| --- | --- |

(63)

Členské státy by měly využít širokou škálu regulačních i jiných pobídek a opatření za účelem splnění povinných cílů a provedení svých vnitrostátních rámců politiky v úzké spolupráci se subjekty soukromého sektoru, které by měly při podpoře rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva plnit klíčovou úlohu.

| (64) | Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES (18) jsou minimální vnitrostátní podíly veřejných zakázek vyhrazeny pro čisté autobusy a autobusy s nulovými emisemi, pokud čistý autobus využívá alternativní paliva vymezená v tomto nařízení. Vzhledem k tomu, že za účelem dosažení těchto závazných cílů přecházejí orgány a provozovatelé veřejné dopravy stále častěji na čisté autobusy a autobusy s nulovými emisemi, je důležité, aby členské státy do svých vnitrostátních rámců politiky jakožto klíčový prvek zahrnuly cílenou podporu a rozvoj nezbytné dobíjecí a čerpací infrastruktury pro autobusy. Je důležité, aby členské státy zavedly a udržovaly vhodné nástroje na podporu zavádění dobíjecí a čerpací infrastruktury pro autobusy rovněž pro uzavřené vozové parky (captive fleet), zejména pro čisté autobusy a autobusy s nulovými emisemi na místní úrovni. |
| --- | --- |

(64)

Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES (18) jsou minimální vnitrostátní podíly veřejných zakázek vyhrazeny pro čisté autobusy a autobusy s nulovými emisemi, pokud čistý autobus využívá alternativní paliva vymezená v tomto nařízení. Vzhledem k tomu, že za účelem dosažení těchto závazných cílů přecházejí orgány a provozovatelé veřejné dopravy stále častěji na čisté autobusy a autobusy s nulovými emisemi, je důležité, aby členské státy do svých vnitrostátních rámců politiky jakožto klíčový prvek zahrnuly cílenou podporu a rozvoj nezbytné dobíjecí a čerpací infrastruktury pro autobusy. Je důležité, aby členské státy zavedly a udržovaly vhodné nástroje na podporu zavádění dobíjecí a čerpací infrastruktury pro autobusy rovněž pro uzavřené vozové parky (captive fleet), zejména pro čisté autobusy a autobusy s nulovými emisemi na místní úrovni.

| (65) | Vzhledem k narůstající rozmanitosti druhů paliv pro motorová vozidla a v souvislosti s pokračujícím růstem silniční mobility občanů v celé Unii je třeba poskytnout spotřebitelům jasné a snadno srozumitelné informace o palivech dostupných na čerpacích stanicích a o kompatibilitě jejich vozidla s různými palivy nebo dobíjecími body na trhu Unie. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k narůstající rozmanitosti druhů paliv pro motorová vozidla a v souvislosti s pokračujícím růstem silniční mobility občanů v celé Unii je třeba poskytnout spotřebitelům jasné a snadno srozumitelné informace o palivech dostupných na čerpacích stanicích a o kompatibilitě jejich vozidla s různými palivy nebo dobíjecími body na trhu Unie.

| (66) | Snadné a jednoduché porovnání informací o cenách jednotlivých paliv by mohlo hrát důležitou úlohu, pokud jde o to, umožnit spotřebitelům lépe posoudit příslušné náklady na jednotlivá paliva dostupná na trhu. Proto by mělo být na všech příslušných čerpacích stanicích pro informaci zobrazeno porovnání jednotkových cen určitých alternativních paliv s konvenčními palivy v podobě „cena paliva na 100 km“. Spotřebitelům by mělo být jasně sděleno, že se toto srovnání cen týká průměrných cen pohonných hmot v členském státě, které se mohou lišit od skutečných cen účtovaných na dotčené čerpací stanici. Kromě toho by Komise měla případně přezkoumat směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/94/ES (19) s cílem zajistit, aby informace pro spotřebitele o spotřebě paliva a emisích CO2 při uvádění nových osobních automobilů na trh, jak stanoví uvedená směrnice, zohledňovaly a odrážely vývoj související s přechodem na alternativní paliva. |
| --- | --- |

(66)

Snadné a jednoduché porovnání informací o cenách jednotlivých paliv by mohlo hrát důležitou úlohu, pokud jde o to, umožnit spotřebitelům lépe posoudit příslušné náklady na jednotlivá paliva dostupná na trhu. Proto by mělo být na všech příslušných čerpacích stanicích pro informaci zobrazeno porovnání jednotkových cen určitých alternativních paliv s konvenčními palivy v podobě „cena paliva na 100 km“. Spotřebitelům by mělo být jasně sděleno, že se toto srovnání cen týká průměrných cen pohonných hmot v členském státě, které se mohou lišit od skutečných cen účtovaných na dotčené čerpací stanici. Kromě toho by Komise měla případně přezkoumat směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/94/ES (19) s cílem zajistit, aby informace pro spotřebitele o spotřebě paliva a emisích CO2 při uvádění nových osobních automobilů na trh, jak stanoví uvedená směrnice, zohledňovaly a odrážely vývoj související s přechodem na alternativní paliva.

| (67) | Spotřebitelům je nutné poskytnout dostatečné informace o zeměpisném umístění, vlastnostech a službách nabízených u veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, na něž se vztahuje toto nařízení. Členské státy by proto měly zajistit, aby provozovatelé nebo vlastníci veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů zpřístupnili příslušná statická a dynamická data. Pokud jde o dostupnost příslušných dat souvisejících s dobíjením a čerpáním paliva a přístup k nim, měly by být stanoveny požadavky na druhy těchto dat, a to na základě výsledků opatření na podporu programu „Shromažďování dat týkajících se dobíjecích bodů / výdejních stojanů s alternativními palivy a jedinečných identifikačních kódů aktérů elektromobility“ (IDACS) ukončeného v roce 2022. |
| --- | --- |

(67)

Spotřebitelům je nutné poskytnout dostatečné informace o zeměpisném umístění, vlastnostech a službách nabízených u veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, na něž se vztahuje toto nařízení. Členské státy by proto měly zajistit, aby provozovatelé nebo vlastníci veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů zpřístupnili příslušná statická a dynamická data. Pokud jde o dostupnost příslušných dat souvisejících s dobíjením a čerpáním paliva a přístup k nim, měly by být stanoveny požadavky na druhy těchto dat, a to na základě výsledků opatření na podporu programu „Shromažďování dat týkajících se dobíjecích bodů / výdejních stojanů s alternativními palivy a jedinečných identifikačních kódů aktérů elektromobility“ (IDACS) ukončeného v roce 2022.

| (68) | Toto nařízení se zabývá druhy dat, které jsou nezbytné pro fungování konkurenčního a otevřeného trhu a pro to, aby koncoví uživatelé mohli činit informovaná rozhodnutí ohledně svých procesů dobíjení a čerpání paliva, a to i prostřednictvím vysoce kvalitních informačních služeb vyvinutých příslušnými účastníky trhu. Požadavky na druhy dat stanovené v tomto nařízení by se měly vztahovat pouze na data, která jsou k dispozici v digitálním strojově čitelném formátu. |
| --- | --- |

(68)

Toto nařízení se zabývá druhy dat, které jsou nezbytné pro fungování konkurenčního a otevřeného trhu a pro to, aby koncoví uživatelé mohli činit informovaná rozhodnutí ohledně svých procesů dobíjení a čerpání paliva, a to i prostřednictvím vysoce kvalitních informačních služeb vyvinutých příslušnými účastníky trhu. Požadavky na druhy dat stanovené v tomto nařízení by se měly vztahovat pouze na data, která jsou k dispozici v digitálním strojově čitelném formátu.

| (69) | Data by měla hrát v náležitém fungování dobíjecí a čerpací infrastruktury zásadní roli. Formát, četnost a kvalita, v nichž by tato data měla být poskytována a zpřístupňována, by měly určovat celkovou kvalitu ekosystému infrastruktury pro alternativní paliva odpovídající potřebám uživatelů. Kromě toho by uvedená data měla být ve všech členských státech přístupná uceleným způsobem. Členské státy by měly data týkající se infrastruktury pro alternativní paliva zpřístupnit jako otevřená data prostřednictvím svého vnitrostátního přístupového bodu v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/670 (20) a v souladu s dodatečnými specifikacemi, které doplňují specifikace stanovené v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci. Mělo by být rovněž možné, aby tato data byla poskytována společnému evropskému přístupovému bodu, který by měla zřídit Komise a který by měl fungovat jako jednotná brána Unie pro data zpřístupněná operátory ve vnitrostátních přístupových bodech. Společný evropský přístupový bod by pokud možno měl vycházet ze stávajících struktur a funkcí Evropského střediska pro sledování alternativních paliv (EAFO) ve spojení s informačním systémem TENtec nebo by měl být zpřístupněn například prostřednictvím specializovaného internetového portálu. Společný evropský přístupový bod by měl uživatelům dat umožňovat snadný přístup k údajům, porovnání informací o cenách a získávání příslušných informací o charakteristikách infrastruktury pro alternativní paliva, jako jsou přístupnost, dostupnost nebo výkonová kapacita. |
| --- | --- |

(69)

Data by měla hrát v náležitém fungování dobíjecí a čerpací infrastruktury zásadní roli. Formát, četnost a kvalita, v nichž by tato data měla být poskytována a zpřístupňována, by měly určovat celkovou kvalitu ekosystému infrastruktury pro alternativní paliva odpovídající potřebám uživatelů. Kromě toho by uvedená data měla být ve všech členských státech přístupná uceleným způsobem. Členské státy by měly data týkající se infrastruktury pro alternativní paliva zpřístupnit jako otevřená data prostřednictvím svého vnitrostátního přístupového bodu v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/670 (20) a v souladu s dodatečnými specifikacemi, které doplňují specifikace stanovené v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci. Mělo by být rovněž možné, aby tato data byla poskytována společnému evropskému přístupovému bodu, který by měla zřídit Komise a který by měl fungovat jako jednotná brána Unie pro data zpřístupněná operátory ve vnitrostátních přístupových bodech. Společný evropský přístupový bod by pokud možno měl vycházet ze stávajících struktur a funkcí Evropského střediska pro sledování alternativních paliv (EAFO) ve spojení s informačním systémem TENtec nebo by měl být zpřístupněn například prostřednictvím specializovaného internetového portálu. Společný evropský přístupový bod by měl uživatelům dat umožňovat snadný přístup k údajům, porovnání informací o cenách a získávání příslušných informací o charakteristikách infrastruktury pro alternativní paliva, jako jsou přístupnost, dostupnost nebo výkonová kapacita.

| (70) | Je nezbytné, aby všichni aktéři působící v odvětví elektromobility mohli snadno komunikovat prostřednictvím digitálních prostředků s cílem poskytnout koncovým uživatelům co nejkvalitnější služby. Tato interakce vyžaduje, aby měli aktéři v rámci hodnotového řetězce jedinečné identifikátory. Za tímto účelem by každý členský stát měl ustanovit organizaci pro registraci identifikátorů (IDRO), která by vydávala a spravovala jedinečné identifikační kódy (ID) k identifikaci minimálně provozovatelů dobíjecích bodů a poskytovatelů služeb mobility. Každá organizace IDRO by měla shromažďovat informace o identifikačních kódech e-mobility, které se již v příslušném členském státě používají, vydávat v případě potřeby provozovatelům dobíjecích bodů a poskytovatelům služeb mobility nové identifikační kódy e-mobility v souladu se společnou logikou dohodnutou na úrovni Unie, podle níž jsou identifikační kódy e-mobility formátovány, a umožnit výměnu těchto kódů e-mobility a ověřování jejich jedinečnosti prostřednictvím případného budoucího společného úložiště registrovaných identifikátorů (IDRR). Komise by měla vydat technické pokyny ke zřízení těchto organizací, přičemž by měla vycházet z výsledků programu IDACS. |
| --- | --- |

(70)

Je nezbytné, aby všichni aktéři působící v odvětví elektromobility mohli snadno komunikovat prostřednictvím digitálních prostředků s cílem poskytnout koncovým uživatelům co nejkvalitnější služby. Tato interakce vyžaduje, aby měli aktéři v rámci hodnotového řetězce jedinečné identifikátory. Za tímto účelem by každý členský stát měl ustanovit organizaci pro registraci identifikátorů (IDRO), která by vydávala a spravovala jedinečné identifikační kódy (ID) k identifikaci minimálně provozovatelů dobíjecích bodů a poskytovatelů služeb mobility. Každá organizace IDRO by měla shromažďovat informace o identifikačních kódech e-mobility, které se již v příslušném členském státě používají, vydávat v případě potřeby provozovatelům dobíjecích bodů a poskytovatelům služeb mobility nové identifikační kódy e-mobility v souladu se společnou logikou dohodnutou na úrovni Unie, podle níž jsou identifikační kódy e-mobility formátovány, a umožnit výměnu těchto kódů e-mobility a ověřování jejich jedinečnosti prostřednictvím případného budoucího společného úložiště registrovaných identifikátorů (IDRR). Komise by měla vydat technické pokyny ke zřízení těchto organizací, přičemž by měla vycházet z výsledků programu IDACS.

| (71) | Technické specifikace pro interoperabilitu dobíjecích bodů a výdejních stojanů by měly být stanoveny v evropských nebo mezinárodních normách. Evropské normalizační organizace by měly přijmout evropské normy v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (21). Je důležité, aby uvedené normy byly založeny na aktuálních mezinárodních normách nebo případně na probíhajících mezinárodních normalizačních pracích. Za tímto účelem by evropské normalizační postupy pro dobíjecí a čerpací infrastrukturu měly probíhat rychle a podporovat okamžité dodržování harmonogramu nezbytného pro plánování, zadávání veřejných zakázek a budování infrastruktury požadované podle tohoto nařízení. Je rovněž důležité zahájit nebo urychlit normalizační postupy pro celounijní harmonizovanou dobíjecí infrastrukturu pro stacionární a dynamické dobíjení. |
| --- | --- |

(71)

Technické specifikace pro interoperabilitu dobíjecích bodů a výdejních stojanů by měly být stanoveny v evropských nebo mezinárodních normách. Evropské normalizační organizace by měly přijmout evropské normy v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (21). Je důležité, aby uvedené normy byly založeny na aktuálních mezinárodních normách nebo případně na probíhajících mezinárodních normalizačních pracích. Za tímto účelem by evropské normalizační postupy pro dobíjecí a čerpací infrastrukturu měly probíhat rychle a podporovat okamžité dodržování harmonogramu nezbytného pro plánování, zadávání veřejných zakázek a budování infrastruktury požadované podle tohoto nařízení. Je rovněž důležité zahájit nebo urychlit normalizační postupy pro celounijní harmonizovanou dobíjecí infrastrukturu pro stacionární a dynamické dobíjení.

| (72) | Pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu je v souvislosti s dodávkami elektřiny a doplňováním vodíku, metanolu a amoniaku zapotřebí zavést nové normy za účelem usnadnění a konsolidace vstupu alternativních paliv na trh, jakož i normy upravující výměnu informací mezi plavidly a infrastrukturou. |
| --- | --- |

(72)

Pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu je v souvislosti s dodávkami elektřiny a doplňováním vodíku, metanolu a amoniaku zapotřebí zavést nové normy za účelem usnadnění a konsolidace vstupu alternativních paliv na trh, jakož i normy upravující výměnu informací mezi plavidly a infrastrukturou.

| (73) | Mezinárodní námořní organizace (IMO) pracuje na jednotných a mezinárodně uznávaných normách pro oblast bezpečnosti a životního prostředí pro námořní dopravu. S ohledem na globální povahu námořní dopravy je třeba předejít rozporu s mezinárodními normami. Proto by Unie měla zajistit, aby technické specifikace pro námořní dopravu přijaté podle tohoto nařízení byly v souladu s mezinárodními předpisy přijatými IMO. |
| --- | --- |

(73)

Mezinárodní námořní organizace (IMO) pracuje na jednotných a mezinárodně uznávaných normách pro oblast bezpečnosti a životního prostředí pro námořní dopravu. S ohledem na globální povahu námořní dopravy je třeba předejít rozporu s mezinárodními normami. Proto by Unie měla zajistit, aby technické specifikace pro námořní dopravu přijaté podle tohoto nařízení byly v souladu s mezinárodními předpisy přijatými IMO.

| (74) | Při uplatňování tohoto nařízení by Komise měla vést konzultace s příslušnými expertními skupinami, zejména Fórem pro udržitelnou dopravu (STF) a Evropským fórem pro udržitelnou lodní dopravu (ESSF). Tyto odborné konzultace jsou obzvláště důležité v případech, kdy má Komise v úmyslu přijmout podle tohoto nařízení akty v přenesené pravomoci nebo prováděcí akty. |
| --- | --- |

(74)

Při uplatňování tohoto nařízení by Komise měla vést konzultace s příslušnými expertními skupinami, zejména Fórem pro udržitelnou dopravu (STF) a Evropským fórem pro udržitelnou lodní dopravu (ESSF). Tyto odborné konzultace jsou obzvláště důležité v případech, kdy má Komise v úmyslu přijmout podle tohoto nařízení akty v přenesené pravomoci nebo prováděcí akty.

| (75) | Infrastruktura pro alternativní paliva je rychle se rozvíjející oblastí. Nedostatek společných technických specifikací představuje pro vytvoření jednotného trhu s infrastrukturou pro alternativní paliva překážku. Proto je nezbytné stanovit technické specifikace pro oblasti, v nichž společné technické specifikace dosud jsou nezbytné, ale nebyly dosud přijaty. Tyto technické specifikace by se měly týkat zejména komunikace mezi elektrickým vozidlem a dobíjecím bodem, komunikace mezi dobíjecím bodem a softwarovým řídicím systémem dobíjení (back-end), komunikace související s roamingovou službou pro elektrická vozidla a komunikace s elektrickou sítí, a to při zajištění nejvyšší úrovně ochrany kybernetické bezpečnosti a ochrany osobních údajů koncových zákazníků. Je rovněž nezbytné stanovit vhodný rámec správy a úlohy různých aktérů zapojených do odvětví komunikace mezi vozidly a sítí. Kromě toho je třeba zohlednit vývoj v oblasti nově vznikajících technologií, jako jsou elektrické silniční systémy, zejména nadzemní zdroj dynamického napájení prostřednictvím pantografového sběrače, dynamické přízemní napájení vodivými kolejnicemi a indukční napájení cívkami zabudovanými do vozovky. Pokud jde o poskytování dat, je nezbytné, aby k datům o veřejně přístupném dobíjení, byly doplněny další druhy dat, jako jsou data týkající se existence zařízení nabízejících doplňkové služby koncovým uživatelům, data týkající se přijímaných platebních metod, data týkající se dostupných jazyků v souvislosti s infrastrukturou a data týkající se poskytování chytrých a obousměrných dobíjecích služeb. |
| --- | --- |

(75)

Infrastruktura pro alternativní paliva je rychle se rozvíjející oblastí. Nedostatek společných technických specifikací představuje pro vytvoření jednotného trhu s infrastrukturou pro alternativní paliva překážku. Proto je nezbytné stanovit technické specifikace pro oblasti, v nichž společné technické specifikace dosud jsou nezbytné, ale nebyly dosud přijaty. Tyto technické specifikace by se měly týkat zejména komunikace mezi elektrickým vozidlem a dobíjecím bodem, komunikace mezi dobíjecím bodem a softwarovým řídicím systémem dobíjení (back-end), komunikace související s roamingovou službou pro elektrická vozidla a komunikace s elektrickou sítí, a to při zajištění nejvyšší úrovně ochrany kybernetické bezpečnosti a ochrany osobních údajů koncových zákazníků. Je rovněž nezbytné stanovit vhodný rámec správy a úlohy různých aktérů zapojených do odvětví komunikace mezi vozidly a sítí. Kromě toho je třeba zohlednit vývoj v oblasti nově vznikajících technologií, jako jsou elektrické silniční systémy, zejména nadzemní zdroj dynamického napájení prostřednictvím pantografového sběrače, dynamické přízemní napájení vodivými kolejnicemi a indukční napájení cívkami zabudovanými do vozovky. Pokud jde o poskytování dat, je nezbytné, aby k datům o veřejně přístupném dobíjení, byly doplněny další druhy dat, jako jsou data týkající se existence zařízení nabízejících doplňkové služby koncovým uživatelům, data týkající se přijímaných platebních metod, data týkající se dostupných jazyků v souvislosti s infrastrukturou a data týkající se poskytování chytrých a obousměrných dobíjecích služeb.

| (76) | Za účelem doplnění tohoto nařízení stanovením dalších technických specifikací a za účelem změny tohoto nařízení doplněním dalších druhů údajů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o společné technické požadavky na rozhraní společného aplikačního programu s cílem umožnit automatizovanou a jednotnou výměnu dat mezi provozovateli veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů a uživateli dat. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (22). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(76)

Za účelem doplnění tohoto nařízení stanovením dalších technických specifikací a za účelem změny tohoto nařízení doplněním dalších druhů údajů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o společné technické požadavky na rozhraní společného aplikačního programu s cílem umožnit automatizovanou a jednotnou výměnu dat mezi provozovateli veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů a uživateli dat. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (22). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (77) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vypracování ustanovení o označování, formátu, četnosti a kvality dat o veřejně přístupných dobíjecích bodech a výdejních stojanech, které mají být zpřístupněny a k dispozici podle tohoto nařízení, a o postupu, který tuto přístupnost a disponibilitu umožní. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(77)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vypracování ustanovení o označování, formátu, četnosti a kvality dat o veřejně přístupných dobíjecích bodech a výdejních stojanech, které mají být zpřístupněny a k dispozici podle tohoto nařízení, a o postupu, který tuto přístupnost a disponibilitu umožní. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23).

| (78) | Trh s alternativními palivy, a zejména s palivy s nulovými emisemi, je stále v počáteční fázi vývoje a technologie jde rychle kupředu. Tento vývoj pravděpodobně ovlivní poptávku po alternativních palivech a následně po infrastruktuře pro alternativní paliva napříč všemi druhy dopravy. Komise by proto měla do 31. prosince 2024 předložit zprávu o technologické připravenosti a připravenosti trhu, která se zaměří na těžká vozidla. Tato zpráva by měla zohlednit první údaje o preferencích trhu a vzít v úvahu technologický vývoj a vývoj technických specifikací. Do 31. prosince 2026 a následně každých pět let by Komise měla provést přezkum tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Trh s alternativními palivy, a zejména s palivy s nulovými emisemi, je stále v počáteční fázi vývoje a technologie jde rychle kupředu. Tento vývoj pravděpodobně ovlivní poptávku po alternativních palivech a následně po infrastruktuře pro alternativní paliva napříč všemi druhy dopravy. Komise by proto měla do 31. prosince 2024 předložit zprávu o technologické připravenosti a připravenosti trhu, která se zaměří na těžká vozidla. Tato zpráva by měla zohlednit první údaje o preferencích trhu a vzít v úvahu technologický vývoj a vývoj technických specifikací. Do 31. prosince 2026 a následně každých pět let by Komise měla provést přezkum tohoto nařízení.

| (79) | Vzhledem k tomu, že toto nařízení povede k dodatečným úpravám a administrativním nákladům, měla by být celková regulační zátěž pro odvětví, na něž se vztahuje toto nařízení, pečlivě přezkoumávána. V této souvislosti by Komise měla ve své zprávě, která hodnotí fungování tohoto nařízení, posoudit, do jaké míry byly splněny cíle tohoto nařízení a do jaké míry toto nařízení ovlivnilo konkurenceschopnost příslušných odvětví. Tento přezkum by měl rovněž zahrnovat interakci tohoto nařízení s dalšími příslušnými právními akty Unie, včetně možných kroků a opatření, jež byly nebo by mohly být přijaty za účelem snížení celkového tlaku na náklady, který pociťují příslušná odvětví. |
| --- | --- |

(79)

Vzhledem k tomu, že toto nařízení povede k dodatečným úpravám a administrativním nákladům, měla by být celková regulační zátěž pro odvětví, na něž se vztahuje toto nařízení, pečlivě přezkoumávána. V této souvislosti by Komise měla ve své zprávě, která hodnotí fungování tohoto nařízení, posoudit, do jaké míry byly splněny cíle tohoto nařízení a do jaké míry toto nařízení ovlivnilo konkurenceschopnost příslušných odvětví. Tento přezkum by měl rovněž zahrnovat interakci tohoto nařízení s dalšími příslušnými právními akty Unie, včetně možných kroků a opatření, jež byly nebo by mohly být přijaty za účelem snížení celkového tlaku na náklady, který pociťují příslušná odvětví.

| (80) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zajistit, aby byla v Unii zavedena dostatečná infrastruktura pro alternativní paliva, zejména pro silniční vozidla, vlaky, plavidla a stojící letadla, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu potřeby umožnit mobilitu vozidel poháněných alternativními palivy v celé Unii může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(80)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zajistit, aby byla v Unii zavedena dostatečná infrastruktura pro alternativní paliva, zejména pro silniční vozidla, vlaky, plavidla a stojící letadla, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu potřeby umožnit mobilitu vozidel poháněných alternativními palivy v celé Unii může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (81) | Směrnice 2014/94/EU by proto měla být zrušena. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1745 (24) a (EU) 2021/1444 (25) stanoví nedatované technické specifikace pro určité typy infrastruktury pro alternativní paliva a tyto specifikace jsou nyní datovány a uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Tato nařízení v přenesené pravomoci by proto měla být rovněž zrušena, |
| --- | --- |

(81)

Směrnice 2014/94/EU by proto měla být zrušena. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1745 (24) a (EU) 2021/1444 (25) stanoví nedatované technické specifikace pro určité typy infrastruktury pro alternativní paliva a tyto specifikace jsou nyní datovány a uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Tato nařízení v přenesené pravomoci by proto měla být rovněž zrušena,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

1.   Toto nařízení stanoví povinné vnitrostátní cíle pro zavedení dostatečné infrastruktury pro alternativní paliva v Unii pro silniční vozidla, vlaky, plavidla a stojící letadla. V oblasti infrastruktury pro alternativní paliva stanoví společné technické specifikace a požadavky na informace pro uživatele, poskytování dat a platební požadavky.

2.   Toto nařízení stanoví rovněž pravidla pro vnitrostátní rámce politiky uvedené v článku 14, které mají členské státy přijmout, včetně zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v oblastech, pro které nejsou stanoveny povinné celounijní cíle, a podávání zpráv o zavádění této infrastruktury.

3.   Toto nařízení zavádí mechanismus podávání zpráv s cílem podpořit spolupráci a zajistit spolehlivé sledování pokroku. Tento mechanismus podávání zpráv má podobu strukturovaného, transparentního a iterativního procesu probíhajícího mezi Komisí a členskými státy za účelem finalizace vnitrostátních rámců politiky, a to při zohlednění stávajících místních a regionálních strategií pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, a jejich následného provádění a realizace odpovídajících opatření Komise na podporu soudržného a rychlejšího zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v členských státech.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „přístupností dat“ možnost kdykoli požadovat a obdržet data ve strojově čitelném formátu; |
| --- | --- |

1)

„přístupností dat“ možnost kdykoli požadovat a obdržet data ve strojově čitelném formátu;

| 2) | „cenou za jednorázovou službu“ cena účtovaná provozovatelem dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu koncovému uživateli za jednorázové dobíjení nebo čerpání paliva; |
| --- | --- |

2)

„cenou za jednorázovou službu“ cena účtovaná provozovatelem dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu koncovému uživateli za jednorázové dobíjení nebo čerpání paliva;

| 3) | „podél silniční sítě TEN-T“:






  a) | pokud jde o elektrické dobíjecí stanice, že se tyto stanice nachází na silniční síti TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti do 3 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T; a |
| --- | --- | --- |

3)

„podél silniční sítě TEN-T“:

a)

pokud jde o elektrické dobíjecí stanice, že se tyto stanice nachází na silniční síti TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti do 3 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T; a

| b) | pokud jde o vodíkové čerpací stanice, že se tyto stanice nachází na silniční síti TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti do 10 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o vodíkové čerpací stanice, že se tyto stanice nachází na silniční síti TEN-T nebo v dojezdové vzdálenosti do 10 km od nejbližšího výjezdu ze silnice sítě TEN-T;

| 4) | „alternativními palivy“ paliva nebo zdroje energie, které v rámci energie používané v dopravě slouží alespoň zčásti jako náhrada zdrojů fosilní ropy a které mají potenciál přispět k její dekarbonizaci a zvýšit environmentální výkonnost odvětví dopravy, včetně:






  a) | „alternativních paliv pro vozidla, vlaky, plavidla nebo letadla s nulovými emisemi“:






  — | elektřina, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

„alternativními palivy“ paliva nebo zdroje energie, které v rámci energie používané v dopravě slouží alespoň zčásti jako náhrada zdrojů fosilní ropy a které mají potenciál přispět k její dekarbonizaci a zvýšit environmentální výkonnost odvětví dopravy, včetně:

a)

„alternativních paliv pro vozidla, vlaky, plavidla nebo letadla s nulovými emisemi“:

—

elektřina,

| — | vodík, |
| --- | --- |

—

vodík,

| — | amoniak; |
| --- | --- |

—

amoniak;

| b) | „obnovitelných paliv“:






  — | paliva z biomasy, včetně bioplynu, a biopaliva ve smyslu čl. 2 bodů 27, 28 a 33 směrnice (EU) 2018/2001, |
| --- | --- | --- |

b)

„obnovitelných paliv“:

—

paliva z biomasy, včetně bioplynu, a biopaliva ve smyslu čl. 2 bodů 27, 28 a 33 směrnice (EU) 2018/2001,

| — | syntetická a parafinická paliva, včetně amoniaku, vyrobená z energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

—

syntetická a parafinická paliva, včetně amoniaku, vyrobená z energie z obnovitelných zdrojů;

| c) | „neobnovitelných alternativních paliv a přechodných fosilních paliv“






  — | zemní plyn, v plynné formě (stlačený zemní plyn (CNG)) a ve zkapalněné formě (zkapalněný zemní plyn (LNG)), |
| --- | --- | --- |

c)

„neobnovitelných alternativních paliv a přechodných fosilních paliv“

—

zemní plyn, v plynné formě (stlačený zemní plyn (CNG)) a ve zkapalněné formě (zkapalněný zemní plyn (LNG)),

| — | zkapalněný ropný plyn (LPG), |
| --- | --- |

—

zkapalněný ropný plyn (LPG),

| — | syntetická a parafinická paliva vyrobená z energie z neobnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

—

syntetická a parafinická paliva vyrobená z energie z neobnovitelných zdrojů;

| 5) | „kontaktním stáním letadel“ stání letadel ve vymezeném prostoru odbavovací plochy letiště, které je vybaveno nástupním mostem pro cestující; |
| --- | --- |

5)

„kontaktním stáním letadel“ stání letadel ve vymezeném prostoru odbavovací plochy letiště, které je vybaveno nástupním mostem pro cestující;

| 6) | „vzdáleným stáním letadel“ stání letadel ve vymezeném prostoru odbavovací plochy letiště, které není vybaveno nástupním mostem pro cestující; |
| --- | --- |

6)

„vzdáleným stáním letadel“ stání letadel ve vymezeném prostoru odbavovací plochy letiště, které není vybaveno nástupním mostem pro cestující;

| 7) | „letištěm hlavní sítě TEN-T nebo letištěm globální sítě TEN-T“ letiště uvedené a kategorizované v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

7)

„letištěm hlavní sítě TEN-T nebo letištěm globální sítě TEN-T“ letiště uvedené a kategorizované v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

| 8) | „automatickým ověřením“ ověření vozidla u dobíjecího bodu prostřednictvím dobíjecího konektoru nebo telematiky; |
| --- | --- |

8)

„automatickým ověřením“ ověření vozidla u dobíjecího bodu prostřednictvím dobíjecího konektoru nebo telematiky;

| 9) | „dostupností dat“ existence dat v digitálním strojově čitelném formátu; |
| --- | --- |

9)

„dostupností dat“ existence dat v digitálním strojově čitelném formátu;

| 10) | „bateriovým elektrickým vozidlem“ elektrické vozidlo, které je poháněno výhradně elektrickým motorem a nemá další zdroj pohonu; |
| --- | --- |

10)

„bateriovým elektrickým vozidlem“ elektrické vozidlo, které je poháněno výhradně elektrickým motorem a nemá další zdroj pohonu;

| 11) | „obousměrným nabíjením“ chytrý dobíjecí provoz, při němž lze směr toku elektřiny obrátit, což umožňuje, aby elektřina proudila z baterie do dobíjecího bodu, k němuž je připojena; |
| --- | --- |

11)

„obousměrným nabíjením“ chytrý dobíjecí provoz, při němž lze směr toku elektřiny obrátit, což umožňuje, aby elektřina proudila z baterie do dobíjecího bodu, k němuž je připojena;

| 12) | „konektorem“ fyzické rozhraní mezi dobíjecím bodem nebo výdejním stojanem a vozidlem, přes které dochází k výměně paliva či elektrické energie; |
| --- | --- |

12)

„konektorem“ fyzické rozhraní mezi dobíjecím bodem nebo výdejním stojanem a vozidlem, přes které dochází k výměně paliva či elektrické energie;

| 13) | „obchodní leteckou dopravou“ obchodní letecká doprava ve smyslu čl. 3 bodu 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 (26); |
| --- | --- |

13)

„obchodní leteckou dopravou“ obchodní letecká doprava ve smyslu čl. 3 bodu 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 (26);

26

| 14) | „kontejnerovou lodí“ loď určená výhradně k přepravě kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě; |
| --- | --- |

14)

„kontejnerovou lodí“ loď určená výhradně k přepravě kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě;

| 15) | „smluvní platbou“ platba koncového uživatele poskytovateli služeb mobility za službu dobíjení nebo čerpání paliva na základě smlouvy uzavřené mezi dotčeným koncovým uživatelem a dotčeným poskytovatelem služeb mobility; |
| --- | --- |

15)

„smluvní platbou“ platba koncového uživatele poskytovateli služeb mobility za službu dobíjení nebo čerpání paliva na základě smlouvy uzavřené mezi dotčeným koncovým uživatelem a dotčeným poskytovatelem služeb mobility;

| 16) | „uživatelem dat“ jakýkoli veřejný orgán, silniční orgán, provozovatel silnic, provozovatel dobíjecích bodů a výdejních stojanů, výzkumná nebo nevládní organizace, poskytovatel služeb mobility, e-roamingová platforma, poskytovatel digitální mapy nebo jakýkoli jiný subjekt, který má zájem o využívání dat k poskytování informací o infrastruktuře pro alternativní paliva, vytváření služeb v této oblasti nebo provádění souvisejícího výzkumu nebo analýzy; |
| --- | --- |

16)

„uživatelem dat“ jakýkoli veřejný orgán, silniční orgán, provozovatel silnic, provozovatel dobíjecích bodů a výdejních stojanů, výzkumná nebo nevládní organizace, poskytovatel služeb mobility, e-roamingová platforma, poskytovatel digitální mapy nebo jakýkoli jiný subjekt, který má zájem o využívání dat k poskytování informací o infrastruktuře pro alternativní paliva, vytváření služeb v této oblasti nebo provádění souvisejícího výzkumu nebo analýzy;

| 17) | „digitálně propojeným dobíjecím bodem“ dobíjecí bod, který může odesílat a přijímat informace v reálném čase, komunikovat obousměrně s elektrickou sítí i s elektrickým vozidlem, a lze jej dálkově monitorovat a řídit, a to i za účelem zahájení a ukončení procesu dobíjení a měření toků elektřiny; |
| --- | --- |

17)

„digitálně propojeným dobíjecím bodem“ dobíjecí bod, který může odesílat a přijímat informace v reálném čase, komunikovat obousměrně s elektrickou sítí i s elektrickým vozidlem, a lze jej dálkově monitorovat a řídit, a to i za účelem zahájení a ukončení procesu dobíjení a měření toků elektřiny;

| 18) | „provozovatelem distribuční soustavy“ provozovatel distribuční soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 29 směrnice (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

18)

„provozovatelem distribuční soustavy“ provozovatel distribuční soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 29 směrnice (EU) 2019/944;

| 19) | „distributorem“ distributor ve smyslu v čl. 3 bodu 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 (27); |
| --- | --- |

19)

„distributorem“ distributor ve smyslu v čl. 3 bodu 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 (27);

27

| 20) | „dynamickými daty“ data, která se často nebo pravidelně mění; |
| --- | --- |

20)

„dynamickými daty“ data, která se často nebo pravidelně mění;

| 21) | „elektrickým silničním systémem“ fyzické zařízení podél silnice pro přenos elektrické energie do elektrického vozidla, když je vozidlo v pohybu; |
| --- | --- |

21)

„elektrickým silničním systémem“ fyzické zařízení podél silnice pro přenos elektrické energie do elektrického vozidla, když je vozidlo v pohybu;

| 22) | „elektrickým vozidlem“ motorové vozidlo vybavené hnacím ústrojím obsahujícím alespoň jedno neperiferní elektrické zařízení jakožto měnič energie s elektricky dobíjeným systémem ukládání energie, který je možno dobíjet externě; |
| --- | --- |

22)

„elektrickým vozidlem“ motorové vozidlo vybavené hnacím ústrojím obsahujícím alespoň jedno neperiferní elektrické zařízení jakožto měnič energie s elektricky dobíjeným systémem ukládání energie, který je možno dobíjet externě;

| 23) | „dodávkou elektřiny pro stojící letadla “ dodávka elektřiny prostřednictvím standardizovaného stacionárního nebo mobilního rozhraní letadlům stojícím na kontaktním stání letadla nebo vzdáleném stání letadla; |
| --- | --- |

23)

„dodávkou elektřiny pro stojící letadla “ dodávka elektřiny prostřednictvím standardizovaného stacionárního nebo mobilního rozhraní letadlům stojícím na kontaktním stání letadla nebo vzdáleném stání letadla;

| 24) | „koncovým uživatelem“ fyzická nebo právnická osoba nakupující alternativní palivo pro přímé použití ve vozidle; |
| --- | --- |

24)

„koncovým uživatelem“ fyzická nebo právnická osoba nakupující alternativní palivo pro přímé použití ve vozidle;

| 25) | „e-roamingem“ výměna dat a plateb mezi provozovatelem dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu a poskytovatelem služeb mobility, od něhož koncový uživatel nakupuje službu dobíjení nebo službu čerpání paliva; |
| --- | --- |

25)

„e-roamingem“ výměna dat a plateb mezi provozovatelem dobíjecího bodu nebo výdejního stojanu a poskytovatelem služeb mobility, od něhož koncový uživatel nakupuje službu dobíjení nebo službu čerpání paliva;

| 26) | „e-roamingovou platformou“ platforma propojující účastníky trhu, zejména poskytovatele služeb mobility a provozovatele dobíjecích bodů nebo výdejních stojanů, s cílem umožnit poskytování služeb mezi nimi, včetně e-roamingu; |
| --- | --- |

26)

„e-roamingovou platformou“ platforma propojující účastníky trhu, zejména poskytovatele služeb mobility a provozovatele dobíjecích bodů nebo výdejních stojanů, s cílem umožnit poskytování služeb mezi nimi, včetně e-roamingu;

| 27) | „evropskou normou“ evropská norma ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1025/2012; |
| --- | --- |

27)

„evropskou normou“ evropská norma ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1025/2012;

| 28) | „všeobecným letectvím“ veškerý jiný provoz civilního letectví než poskytování pravidelných a nepravidelných služeb letecké dopravy za úplatu nebo nájemné; |
| --- | --- |

28)

„všeobecným letectvím“ veškerý jiný provoz civilního letectví než poskytování pravidelných a nepravidelných služeb letecké dopravy za úplatu nebo nájemné;

| 29) | „hrubou prostorností“ (GT) hrubá prostornost ve smyslu čl. 3 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 (28); |
| --- | --- |

29)

„hrubou prostorností“ (GT) hrubá prostornost ve smyslu čl. 3 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 (28);

28

| 30) | „těžkým vozidlem“ motorové vozidlo kategorie M2 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě ii), kategorie M3 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě iii), kategorie N2 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě ii) nebo kategorie N3 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) 2018/858; |
| --- | --- |

30)

„těžkým vozidlem“ motorové vozidlo kategorie M2 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě ii), kategorie M3 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě iii), kategorie N2 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě ii) nebo kategorie N3 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) 2018/858;

2

3

2

3

| 31) | „vysoce výkonným dobíjecím bodem“ dobíjecí bod s výstupním výkonem vyšším než 22 kW pro přenos elektřiny do elektrického vozidla; |
| --- | --- |

31)

„vysoce výkonným dobíjecím bodem“ dobíjecí bod s výstupním výkonem vyšším než 22 kW pro přenos elektřiny do elektrického vozidla;

| 32) | „vysokorychlostním osobním plavidlem“ vysokorychlostní plavidlo ve smyslu pravidla 1 kapitoly X Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 (SOLAS 74), které přepravuje více než 12 cestujících; |
| --- | --- |

32)

„vysokorychlostním osobním plavidlem“ vysokorychlostní plavidlo ve smyslu pravidla 1 kapitoly X Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 (SOLAS 74), které přepravuje více než 12 cestujících;

| 33) | „lehkým vozidlem“ motorové vozidlo kategorie M1 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě i) nebo kategorie N1 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě i) nařízení (EU) 2018/858; |
| --- | --- |

33)

„lehkým vozidlem“ motorové vozidlo kategorie M1 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodě i) nebo kategorie N1 popsané v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě i) nařízení (EU) 2018/858;

1

1

| 34) | „zkapalněným metanem“ LNG, zkapalněný bioplyn nebo syntetický zkapalněný metan, včetně směsí těchto paliv; |
| --- | --- |

34)

„zkapalněným metanem“ LNG, zkapalněný bioplyn nebo syntetický zkapalněný metan, včetně směsí těchto paliv;

| 35) | „výrobcem“ výrobce ve smyslu čl. 3 bodu 40 nařízení (EU) 2018/858; |
| --- | --- |

35)

„výrobcem“ výrobce ve smyslu čl. 3 bodu 40 nařízení (EU) 2018/858;

| 36) | „poskytovatelem služeb mobility“ právnická osoba, která poskytuje služby za úplatu koncovému uživateli, včetně prodeje služeb dobíjení nebo čerpání paliva; |
| --- | --- |

36)

„poskytovatelem služeb mobility“ právnická osoba, která poskytuje služby za úplatu koncovému uživateli, včetně prodeje služeb dobíjení nebo čerpání paliva;

| 37) | „běžným dobíjecím bodem“ dobíjecí bod s výstupním výkonem 22 kW nebo nižším pro přenos elektřiny do elektrického vozidla; |
| --- | --- |

37)

„běžným dobíjecím bodem“ dobíjecí bod s výstupním výkonem 22 kW nebo nižším pro přenos elektřiny do elektrického vozidla;

| 38) | „vnitrostátním přístupovým bodem“ digitální rozhraní zřízené členským státem, které představuje jednotný přístupový bod k údajům; |
| --- | --- |

38)

„vnitrostátním přístupovým bodem“ digitální rozhraní zřízené členským státem, které představuje jednotný přístupový bod k údajům;

| 39) | „provozovatelem dobíjecího bodu“ subjekt odpovědný za řízení a provoz dobíjecího bodu, který koncovým uživatelům poskytuje službu dobíjení, a to i jménem a na účet poskytovatele služeb mobility; |
| --- | --- |

39)

„provozovatelem dobíjecího bodu“ subjekt odpovědný za řízení a provoz dobíjecího bodu, který koncovým uživatelům poskytuje službu dobíjení, a to i jménem a na účet poskytovatele služeb mobility;

| 40) | „provozovatelem výdejního stojanu“ subjekt odpovědný za řízení a provoz výdejního stojanu, který koncovým uživatelům poskytuje službu čerpání paliva, a to i jménem a na účet poskytovatele služeb mobility; |
| --- | --- |

40)

„provozovatelem výdejního stojanu“ subjekt odpovědný za řízení a provoz výdejního stojanu, který koncovým uživatelům poskytuje službu čerpání paliva, a to i jménem a na účet poskytovatele služeb mobility;

| 41) | „osobní lodí“ loď přepravující více než 12 cestujících, včetně výletních lodí, vysokorychlostních osobních plavidel a plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících; |
| --- | --- |

41)

„osobní lodí“ loď přepravující více než 12 cestujících, včetně výletních lodí, vysokorychlostních osobních plavidel a plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících;

| 42) | „platební službou“ platební služba ve smyslu čl. 4 bodu 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (29); |
| --- | --- |

42)

„platební službou“ platební služba ve smyslu čl. 4 bodu 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (29);

29

| 43) | „plug-in hybridním vozidlem“ elektrické vozidlo s konvenčním spalovacím motorem kombinovaným s elektrickým pohonným systémem, které lze nabíjet z vnějšího zdroje elektrické energie; |
| --- | --- |

43)

„plug-in hybridním vozidlem“ elektrické vozidlo s konvenčním spalovacím motorem kombinovaným s elektrickým pohonným systémem, které lze nabíjet z vnějšího zdroje elektrické energie;

| 44) | „výstupním výkonem“ teoretický maximální výkon vyjádřený v kW, jejž může dobíjecí bod, dobíjecí stanice, dobíjecí park nebo zařízení pro dodávku elektřiny z pevniny poskytnout vozidlům nebo plavidlům připojeným k tomuto bodu, stanici, parku nebo zařízení; |
| --- | --- |

44)

„výstupním výkonem“ teoretický maximální výkon vyjádřený v kW, jejž může dobíjecí bod, dobíjecí stanice, dobíjecí park nebo zařízení pro dodávku elektřiny z pevniny poskytnout vozidlům nebo plavidlům připojeným k tomuto bodu, stanici, parku nebo zařízení;

| 45) | „veřejně přístupnou infrastrukturou pro alternativní paliva“ infrastruktura pro alternativní paliva, která se nachází na místě nebo v prostorách přístupných široké veřejnosti bez ohledu na to, zda se infrastruktura pro alternativní paliva nachází na veřejném nebo soukromém pozemku, zda ohledně přístupu na toto místo či do těchto prostor platí nějaká omezení nebo podmínky, a bez ohledu na podmínky platné pro používání infrastruktury pro alternativní paliva; |
| --- | --- |

45)

„veřejně přístupnou infrastrukturou pro alternativní paliva“ infrastruktura pro alternativní paliva, která se nachází na místě nebo v prostorách přístupných široké veřejnosti bez ohledu na to, zda se infrastruktura pro alternativní paliva nachází na veřejném nebo soukromém pozemku, zda ohledně přístupu na toto místo či do těchto prostor platí nějaká omezení nebo podmínky, a bez ohledu na podmínky platné pro používání infrastruktury pro alternativní paliva;

| 46) | „kódem rychlé odezvy“ (QR kódem) kódování a vizualizace dat v souladu s normou ISO/IEC 18004:2015; |
| --- | --- |

46)

„kódem rychlé odezvy“ (QR kódem) kódování a vizualizace dat v souladu s normou ISO/IEC 18004:2015;

| 47) | „jednorázovým dobíjením“ služba dobíjení zakoupená koncovým uživatelem, aniž by se tento koncový uživatel musel zaregistrovat, uzavřít písemnou dohodu nebo navázat obchodní vztah s provozovatelem příslušného dobíjecího bodu, který jde nad rámec pouhého nákupu služby dobíjení; |
| --- | --- |

47)

„jednorázovým dobíjením“ služba dobíjení zakoupená koncovým uživatelem, aniž by se tento koncový uživatel musel zaregistrovat, uzavřít písemnou dohodu nebo navázat obchodní vztah s provozovatelem příslušného dobíjecího bodu, který jde nad rámec pouhého nákupu služby dobíjení;

| 48) | „dobíjecím bodem“ stacionární nebo mobilní rozhraní, ať už připojené k síti, či nikoli, pro přenos elektřiny do elektrického vozidla, které sice může mít jeden nebo více konektorů, aby vyhovovalo různým typům konektorů, ale v jednom okamžiku je schopno dobíjet pouze jedno elektrické vozidlo; vyloučena jsou zařízení s výstupním výkonem 3,7kW nebo nižším, jejichž primárním účelem není dobíjení elektrických vozidel; |
| --- | --- |

48)

„dobíjecím bodem“ stacionární nebo mobilní rozhraní, ať už připojené k síti, či nikoli, pro přenos elektřiny do elektrického vozidla, které sice může mít jeden nebo více konektorů, aby vyhovovalo různým typům konektorů, ale v jednom okamžiku je schopno dobíjet pouze jedno elektrické vozidlo; vyloučena jsou zařízení s výstupním výkonem 3,7kW nebo nižším, jejichž primárním účelem není dobíjení elektrických vozidel;

| 49) | „dobíjecím bodem, dobíjecí stanicí nebo dobíjecím parkem pro lehká vozidla“ dobíjecí bod, stanice nebo park určené k dobíjení lehkých vozidel, a to na základě specifické konstrukce konektorů/vidlic, nebo na základě dispozic parkovací plochy přilehlé k dobíjecímu bodu, dobíjecí stanici nebo dobíjecímu parku, nebo na základě obojího; |
| --- | --- |

49)

„dobíjecím bodem, dobíjecí stanicí nebo dobíjecím parkem pro lehká vozidla“ dobíjecí bod, stanice nebo park určené k dobíjení lehkých vozidel, a to na základě specifické konstrukce konektorů/vidlic, nebo na základě dispozic parkovací plochy přilehlé k dobíjecímu bodu, dobíjecí stanici nebo dobíjecímu parku, nebo na základě obojího;

| 50) | „dobíjecím bodem, dobíjecí stanicí nebo dobíjecím parkem pro těžká vozidla“ dobíjecí bod, stanice nebo park určené k dobíjení těžkých vozidel, a to buď na základě specifické konstrukce konektorů/vidlic, nebo na základě dispozic parkovací plochy přilehlé k dobíjecímu bodu, dobíjecí stanici nebo dobíjecímu parku, nebo na základě obojího; |
| --- | --- |

50)

„dobíjecím bodem, dobíjecí stanicí nebo dobíjecím parkem pro těžká vozidla“ dobíjecí bod, stanice nebo park určené k dobíjení těžkých vozidel, a to buď na základě specifické konstrukce konektorů/vidlic, nebo na základě dispozic parkovací plochy přilehlé k dobíjecímu bodu, dobíjecí stanici nebo dobíjecímu parku, nebo na základě obojího;

| 51) | „dobíjecím parkem“ jedna nebo více dobíjecích stanic na jednom určitém místě; |
| --- | --- |

51)

„dobíjecím parkem“ jedna nebo více dobíjecích stanic na jednom určitém místě;

| 52) | „dobíjecí stanicí“ fyzické zařízení na jednom určitém místě sestávající z jednoho nebo více dobíjecích bodů; |
| --- | --- |

52)

„dobíjecí stanicí“ fyzické zařízení na jednom určitém místě sestávající z jednoho nebo více dobíjecích bodů;

| 53) | „službou dobíjení“ prodej nebo poskytování elektřiny, včetně souvisejících služeb, prostřednictvím veřejně přístupného dobíjecího bodu; |
| --- | --- |

53)

„službou dobíjení“ prodej nebo poskytování elektřiny, včetně souvisejících služeb, prostřednictvím veřejně přístupného dobíjecího bodu;

| 54) | „procesem dobíjení“ celý proces dobíjení vozidla u veřejně přístupného dobíjecího bodu od okamžiku připojení vozidla do okamžiku jeho odpojení; |
| --- | --- |

54)

„procesem dobíjení“ celý proces dobíjení vozidla u veřejně přístupného dobíjecího bodu od okamžiku připojení vozidla do okamžiku jeho odpojení;

| 55) | „jednorázovým čerpáním paliva“ služba čerpání paliva zakoupená koncovým uživatelem, aniž by se tento koncový uživatel musel zaregistrovat, uzavřít písemnou dohodu nebo navázat obchodní vztah s provozovatelem příslušného výdejního stojanu nad rámec pouhého nákupu služby čerpání paliva; |
| --- | --- |

55)

„jednorázovým čerpáním paliva“ služba čerpání paliva zakoupená koncovým uživatelem, aniž by se tento koncový uživatel musel zaregistrovat, uzavřít písemnou dohodu nebo navázat obchodní vztah s provozovatelem příslušného výdejního stojanu nad rámec pouhého nákupu služby čerpání paliva;

| 56) | „výdejním stojanem“ čerpací zařízení pro poskytování jakéhokoli kapalného nebo plynného paliva prostřednictvím stacionárního nebo mobilního zařízení, které je schopno v jeden okamžik čerpat palivo pouze do jednoho vozidla, vlaku, plavidla nebo letadla; |
| --- | --- |

56)

„výdejním stojanem“ čerpací zařízení pro poskytování jakéhokoli kapalného nebo plynného paliva prostřednictvím stacionárního nebo mobilního zařízení, které je schopno v jeden okamžik čerpat palivo pouze do jednoho vozidla, vlaku, plavidla nebo letadla;

| 57) | „službou čerpání paliva“ prodej nebo poskytování jakéhokoli kapalného nebo plynného paliva prostřednictvím veřejně přístupného výdejního stojanu; |
| --- | --- |

57)

„službou čerpání paliva“ prodej nebo poskytování jakéhokoli kapalného nebo plynného paliva prostřednictvím veřejně přístupného výdejního stojanu;

| 58) | „procesem čerpání paliva“ celý proces čerpání paliva do vozidla u veřejně přístupného výdejního stojanu od okamžiku připojení vozidla do okamžiku jeho odpojení; |
| --- | --- |

58)

„procesem čerpání paliva“ celý proces čerpání paliva do vozidla u veřejně přístupného výdejního stojanu od okamžiku připojení vozidla do okamžiku jeho odpojení;

| 59) | „čerpací stanicí“ jediné fyzické zařízení na jednom určitém místě sestávající z jednoho nebo více výdejních stojanů; |
| --- | --- |

59)

„čerpací stanicí“ jediné fyzické zařízení na jednom určitém místě sestávající z jednoho nebo více výdejních stojanů;

| 60) | „regulačním orgánem“ regulační orgán určený každým členským státem podle čl. 57 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

60)

„regulačním orgánem“ regulační orgán určený každým členským státem podle čl. 57 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944;

| 61) | „energie z obnovitelných zdrojů“ energie z obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 1 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

61)

„energie z obnovitelných zdrojů“ energie z obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 1 směrnice (EU) 2018/2001;

| 62) | „plavidlem typu ro-ro pro přepravu cestujících“ plavidlo, které přepravuje více než 12 cestujících a je vybaveno zařízením umožňujícím silničním nebo železničním vozidlům najet na loď a sjet z lodi; |
| --- | --- |

62)

„plavidlem typu ro-ro pro přepravu cestujících“ plavidlo, které přepravuje více než 12 cestujících a je vybaveno zařízením umožňujícím silničním nebo železničním vozidlům najet na loď a sjet z lodi;

| 63) | „bezpečnou a chráněnou parkovací plochou“ parkovací plocha přístupná řidičům provozujícím přepravu zboží nebo cestujících, která byla certifikována v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1012 (30); |
| --- | --- |

63)

„bezpečnou a chráněnou parkovací plochou“ parkovací plocha přístupná řidičům provozujícím přepravu zboží nebo cestujících, která byla certifikována v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1012 (30);

30

| 64) | „dodávkami elektřiny z pevniny“ poskytování elektřiny z pevniny prostřednictvím normalizovaného stacionárního nebo mobilního rozhraní námořním lodím nebo plavidlům vnitrozemské plavby vyvázaným u hrany nábřeží; |
| --- | --- |

64)

„dodávkami elektřiny z pevniny“ poskytování elektřiny z pevniny prostřednictvím normalizovaného stacionárního nebo mobilního rozhraní námořním lodím nebo plavidlům vnitrozemské plavby vyvázaným u hrany nábřeží;

| 65) | „chytrým dobíjením“ operace dobíjení, při níž je množství elektřiny přiváděné do baterie v reálném čase regulováno na základě informací získaných prostřednictvím elektronické komunikace; |
| --- | --- |

65)

„chytrým dobíjením“ operace dobíjení, při níž je množství elektřiny přiváděné do baterie v reálném čase regulováno na základě informací získaných prostřednictvím elektronické komunikace;

| 66) | „statickými daty“ data, u nichž nedochází k častým nebo pravidelným změnám; |
| --- | --- |

66)

„statickými daty“ data, u nichž nedochází k častým nebo pravidelným změnám;

| 67) | „globální sítí TEN-T“ globální síť ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

67)

„globální sítí TEN-T“ globální síť ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| 68) | „hlavní sítí TEN-T“ hlavní síť ve smyslu článku 38 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

68)

„hlavní sítí TEN-T“ hlavní síť ve smyslu článku 38 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| 69) | „vnitrozemským přístavem hlavní sítě TEN-T a vnitrozemským přístavem globální sítě TEN-T“ vnitrozemský přístav hlavní nebo globální sítě TEN-T, jak jsou uvedeny a kategorizovány v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

69)

„vnitrozemským přístavem hlavní sítě TEN-T a vnitrozemským přístavem globální sítě TEN-T“ vnitrozemský přístav hlavní nebo globální sítě TEN-T, jak jsou uvedeny a kategorizovány v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

| 70) | „námořním přístavem hlavní sítě TEN-T nebo námořním přístavem globální sítě TEN-T“ námořní přístav hlavní sítě TEN-T nebo globální sítě TEN-T, jak jsou uvedeny a kategorizovány v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

70)

„námořním přístavem hlavní sítě TEN-T nebo námořním přístavem globální sítě TEN-T“ námořní přístav hlavní sítě TEN-T nebo globální sítě TEN-T, jak jsou uvedeny a kategorizovány v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

| 71) | „provozovatelem přenosové soustavy“ provozovatel přenosové soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 35 směrnice (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

71)

„provozovatelem přenosové soustavy“ provozovatel přenosové soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 35 směrnice (EU) 2019/944;

| 72) | „městským uzlem“ městský uzel ve smyslu čl. 3 písm. p) nařízení (EU) č. 1315/2013. |
| --- | --- |

72)

„městským uzlem“ městský uzel ve smyslu čl. 3 písm. p) nařízení (EU) č. 1315/2013.

Článek 3

Cíle pro dobíjecí infrastrukturu pro lehká elektrická vozidla

1.   Členské státy zajistí, aby veřejně přístupné dobíjecí stanice určené pro lehká elektrická vozidla byly na jejich území rozmístěny tak, aby to bylo úměrné využívání lehkých elektrických vozidel a aby těmto vozidlům poskytovaly dostatečný výstupní výkon.

Za tímto účelem členské státy zajistí, aby na konci každého roku počínaje 2024 byly kumulativně splněny tyto cíle týkající se výstupního výkonu:

| a) | na každé lehké bateriové elektrické vozidlo registrované na jejich území je prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic poskytován celkový výstupní výkon nejméně 1,3 kW; a |
| --- | --- |

a)

na každé lehké bateriové elektrické vozidlo registrované na jejich území je prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic poskytován celkový výstupní výkon nejméně 1,3 kW; a

| b) | na každé lehké plug-in hybridní vozidlo registrované na jejich území je prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic poskytován celkový výstupní výkon nejméně 0,80 kW. |
| --- | --- |

b)

na každé lehké plug-in hybridní vozidlo registrované na jejich území je prostřednictvím veřejně přístupných dobíjecích stanic poskytován celkový výstupní výkon nejméně 0,80 kW.

2.   Dosáhne-li podíl lehkých bateriových elektrických vozidel ve srovnání s celkovým počtem lehkých vozidel registrovaných na území členského státu alespoň 15 % a členský stát prokáže, že provádění požadavků stanovených v odst. 1 druhém pododstavci má nepříznivé účinky v daném členském státě, neboť odrazuje od soukromých investic, a nadále již není odůvodněné, může tento členský stát předložit Komisi odůvodněnou žádost o povolení uplatňovat nižší požadavky, pokud jde o úroveň celkového výstupního výkonu, nebo o ukončení uplatňování těchto požadavků.

3.   Komise přijme do šesti měsíců od obdržení odůvodněné žádosti předložené podle odstavce 2 rozhodnutí podle okolností každého jednotlivého případu.

4.   Členské státy na silniční síti na svém území zajistí minimální pokrytí veřejně přístupných dobíjecích bodů pro lehká elektrická vozidla.

Za tímto účelem členské státy zajistí, aby:

| a) | podél hlavní silniční sítě TEN-T byly v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 60 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro lehká elektrická vozidla, které splňují následující požadavky:






  i) | do 31. prosince 2025 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 400 kW a zahrnuje alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW; |
| --- | --- | --- |

a)

podél hlavní silniční sítě TEN-T byly v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 60 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro lehká elektrická vozidla, které splňují následující požadavky:

i)

do 31. prosince 2025 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 400 kW a zahrnuje alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW;

| ii) | do 31. prosince 2027 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 600 kW a zahrnuje alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2027 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 600 kW a zahrnuje alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW;

| b) | podél globální silniční sítě TEN-T byly v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 60 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro lehká elektrická vozidla, které splňují následující požadavky:






  i) | do 31. prosince 2027 nabízí každý dobíjecí park podél alespoň 50 % délky globální silniční sítě TEN-T výstupní výkon nejméně 300 kWa zahrnuje alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW; |
| --- | --- | --- |

b)

podél globální silniční sítě TEN-T byly v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 60 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro lehká elektrická vozidla, které splňují následující požadavky:

i)

do 31. prosince 2027 nabízí každý dobíjecí park podél alespoň 50 % délky globální silniční sítě TEN-T výstupní výkon nejméně 300 kWa zahrnuje alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW;

| ii) | do 31. prosince 2030 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 300 kW a zahrnuje alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2030 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 300 kW a zahrnuje alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW;

| iii) | do 31. prosince 2035 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 600 kW a zahrnuje alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW. |
| --- | --- |

iii)

do 31. prosince 2035 nabízí každý dobíjecí park výstupní výkon nejméně 600 kW a zahrnuje alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW.

5.   Výpočet procentního podílu délky globální silniční sítě TEN-T uvedeného v odst. 4 písm. b bodu i) vychází z těchto prvků:

| a) | pro výpočet jmenovatele: celková délka globální silniční sítě TEN-T na území členského státu; |
| --- | --- |

a)

pro výpočet jmenovatele: celková délka globální silniční sítě TEN-T na území členského státu;

| b) | pro výpočet čitatele: kumulovaná délka úseků globální silniční sítě TEN-T mezi dvěma veřejně přístupnými dobíjecími parky pro lehká elektrická vozidla, které splňují požadavky uvedené v odst. 4 písm. b) bodu i), kromě všech úseků globální silniční sítě TEN-T mezi dvěma takovými dobíjecími parky, které jsou od sebe vzdáleny více než 60 km. |
| --- | --- |

b)

pro výpočet čitatele: kumulovaná délka úseků globální silniční sítě TEN-T mezi dvěma veřejně přístupnými dobíjecími parky pro lehká elektrická vozidla, které splňují požadavky uvedené v odst. 4 písm. b) bodu i), kromě všech úseků globální silniční sítě TEN-T mezi dvěma takovými dobíjecími parky, které jsou od sebe vzdáleny více než 60 km.

6.   Jeden veřejně přístupný dobíjecí park pro lehká elektrická vozidla může být zaveden podél silniční sítě TEN-T pro oba směry jízdy za předpokladu, že:

| a) | dobíjecí park je snadno přístupný z obou směrů jízdy; |
| --- | --- |

a)

dobíjecí park je snadno přístupný z obou směrů jízdy;

| b) | dobíjecí park je náležitě označen a |
| --- | --- |

b)

dobíjecí park je náležitě označen a

| c) | pro oba směry jízdy jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 4, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých dobíjecích bodů pro jeden směr jízdy. |
| --- | --- |

c)

pro oba směry jízdy jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 4, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých dobíjecích bodů pro jeden směr jízdy.

7.   Odchylně od odstavce 4 tohoto článku podél silnic sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 8 500 lehkých vozidel a pokud zavedení infrastruktury není odůvodnitelné socioekonomickými náklady a přínosy, mohou členské státy stanovit, že jeden veřejně přístupný dobíjecí park pro lehká elektrická vozidla slouží pro oba směry jízdy, za předpokladu, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 4 tohoto článku, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých dobíjecích bodů pro jeden směr jízdy, a že tento dobíjecí park je snadno přístupný z obou směrů jízdy a je náležitě označen. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylky uvedené v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

8.   Odchylně od odstavce 4 tohoto článku podél silnic sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 8 500 lehkých vozidel a pokud zavádění infrastruktury nelze odůvodnit socioekonomickými náklady a přínosy, mohou členské státy celkový výstupní výkon veřejně přístupného dobíjecího parku pro lehká vozidla, který je vyžadován podle odstavce 4 tohoto článku, snížit až o 50 %, za předpokladu, že tento dobíjecí park slouží pouze jednomu směru jízdy a že jsou splněny ostatní požadavky stanovené v odstavci 4 tohoto článku, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých dobíjecích bodů. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylky uvedené v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

9.   Odchylně od požadavku týkajícího se maximální vzdálenosti 60 km mezi veřejně přístupnými dobíjecími parky pro lehká vozidla stanoveného v odst. 4 písm. a) a b) tohoto článku mohou členské státy podél silnic sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 3 000 lehkých vozidel povolit delší vzdálenost mezi těmito dobíjecími parky, a to až 100 km, pokud je vzdálenost mezi dobíjecími parky náležitě označena. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylky uvedené v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

10.   Pokud členský stát oznámil Komisi případ, kdy využil odchylky uvedené v odstavci 7, považují se požadavky stanovené v odst. 4 písm. a) a b), pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, za splněné.

11.   Sousední členské státy zajistí, aby u přeshraničních úseků hlavní silniční sítě TEN-T a globální silniční sítě TEN-T nebyly překročeny maximální vzdálenosti uvedené v odst. 4 písm. a) a b).

Článek 4

Cíle pro dobíjecí infrastrukturu pro těžká elektrická vozidla

1.   Členské státy na svém území zajistí minimální pokrytí veřejně přístupných dobíjecích bodů pro těžká elektrická vozidla.

Za tímto účelem členské státy zajistí, aby:

| a) | do 31. prosince 2025 byly podél alespoň 15 % délky silniční sítě TEN-T zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla v každém směru jízdy a aby každý dobíjecí park nabízel výstupní výkon nejméně 1 400 kW a zahrnoval alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW; |
| --- | --- |

a)

do 31. prosince 2025 byly podél alespoň 15 % délky silniční sítě TEN-T zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla v každém směru jízdy a aby každý dobíjecí park nabízel výstupní výkon nejméně 1 400 kW a zahrnoval alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW;

| b) | do 31. prosince 2027 byly podél alespoň 50 % délky silniční sítě TEN-T zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla v každém směru jízdy a aby každý dobíjecí park:






  i) | podél hlavní silniční sítě TEN-T nabízel výstupní výkon nejméně 2 800 kW a zahrnoval alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW, |
| --- | --- | --- |

b)

do 31. prosince 2027 byly podél alespoň 50 % délky silniční sítě TEN-T zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla v každém směru jízdy a aby každý dobíjecí park:

i)

podél hlavní silniční sítě TEN-T nabízel výstupní výkon nejméně 2 800 kW a zahrnoval alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW,

| ii) | podél globální silniční sítě TEN-T nabízel výstupní výkon nejméně 1 400 kW a zahrnoval alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW; |
| --- | --- |

ii)

podél globální silniční sítě TEN-T nabízel výstupní výkon nejméně 1 400 kW a zahrnoval alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW;

| c) | do 31. prosince 2030 byly podél hlavní silniční sítě TEN-T v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 60 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla a aby každý dobíjecí park nabízel výstupní výkon nejméně 3 600 kW a zahrnoval alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW; |
| --- | --- |

c)

do 31. prosince 2030 byly podél hlavní silniční sítě TEN-T v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 60 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla a aby každý dobíjecí park nabízel výstupní výkon nejméně 3 600 kW a zahrnoval alespoň dva dobíjecí body s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW;

| d) | do 31. prosince 2030 byly podél globální silniční sítě TEN-T v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 100 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla a aby každý dobíjecí park nabízel výstupní výkon nejméně 1 500 kW a zahrnoval alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW; |
| --- | --- |

d)

do 31. prosince 2030 byly podél globální silniční sítě TEN-T v každém směru jízdy v maximální vzájemné vzdálenosti 100 km zavedeny veřejně přístupné dobíjecí parky pro těžká elektrická vozidla a aby každý dobíjecí park nabízel výstupní výkon nejméně 1 500 kW a zahrnoval alespoň jeden dobíjecí bod s individuálním výstupním výkonem nejméně 350 kW;

| e) | do 31. prosince 2027 byly na každé bezpečné a chráněné parkovací ploše nainstalovány alespoň dvě veřejně přístupné dobíjecí stanice pro těžká elektrická vozidla s individuálním výstupním výkonem nejméně 100 kW; |
| --- | --- |

e)

do 31. prosince 2027 byly na každé bezpečné a chráněné parkovací ploše nainstalovány alespoň dvě veřejně přístupné dobíjecí stanice pro těžká elektrická vozidla s individuálním výstupním výkonem nejméně 100 kW;

| f) | do 31. prosince 2030 byly na každé bezpečné a chráněné parkovací ploše nainstalovány alespoň čtyři veřejně přístupné dobíjecí stanice pro těžká elektrická vozidla s individuálním výstupním výkonem nejméně 100 kW; |
| --- | --- |

f)

do 31. prosince 2030 byly na každé bezpečné a chráněné parkovací ploše nainstalovány alespoň čtyři veřejně přístupné dobíjecí stanice pro těžká elektrická vozidla s individuálním výstupním výkonem nejméně 100 kW;

| g) | do 31. prosince 2025 byly v každém městském uzlu zavedeny veřejně přístupné dobíjecí body pro těžká elektrická vozidla poskytující celkový výstupní výkon nejméně 900 kW, poskytovaný dobíjecími stanicemi s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW; |
| --- | --- |

g)

do 31. prosince 2025 byly v každém městském uzlu zavedeny veřejně přístupné dobíjecí body pro těžká elektrická vozidla poskytující celkový výstupní výkon nejméně 900 kW, poskytovaný dobíjecími stanicemi s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW;

| h) | do 31. prosince 2030 byly v každém městském uzlu zavedeny veřejně přístupné dobíjecí body pro těžká elektrická vozidla poskytující celkový výstupní výkon nejméně 1 800 kW, poskytovaný dobíjecími stanicemi s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW. |
| --- | --- |

h)

do 31. prosince 2030 byly v každém městském uzlu zavedeny veřejně přístupné dobíjecí body pro těžká elektrická vozidla poskytující celkový výstupní výkon nejméně 1 800 kW, poskytovaný dobíjecími stanicemi s individuálním výstupním výkonem nejméně 150 kW.

2.   Výpočet procentního podílu délky silniční sítě TEN-T podle odst. 1 písm. a) a b) vychází z těchto prvků:

| a) | pro výpočet jmenovatele: celková délka silniční sítě TEN-T na území členského státu; |
| --- | --- |

a)

pro výpočet jmenovatele: celková délka silniční sítě TEN-T na území členského státu;

| b) | pro výpočet čitatele: kumulovaná délka úseků silniční sítě TEN-T mezi dvěma veřejně přístupnými dobíjecími parky pro těžká elektrická vozidla, které splňují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a) nebo b), kromě všech úseků silniční sítě TEN-T mezi dvěma takovými dobíjecími parky, které jsou od sebe vzdáleny více než 120 km. |
| --- | --- |

b)

pro výpočet čitatele: kumulovaná délka úseků silniční sítě TEN-T mezi dvěma veřejně přístupnými dobíjecími parky pro těžká elektrická vozidla, které splňují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a) nebo b), kromě všech úseků silniční sítě TEN-T mezi dvěma takovými dobíjecími parky, které jsou od sebe vzdáleny více než 120 km.

3.   Jeden veřejně přístupný dobíjecí park pro těžká elektrická vozidla může být zaveden podél silniční sítě TEN-T pro oba směry jízdy za předpokladu, že:

| a) | dobíjecí park je snadno přístupný z obou směrů jízdy; |
| --- | --- |

a)

dobíjecí park je snadno přístupný z obou směrů jízdy;

| b) | dobíjecí park je náležitě označen; a |
| --- | --- |

b)

dobíjecí park je náležitě označen; a

| c) | pro oba směry jízdy jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 1, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých bodů pro jeden směr jízdy. |
| --- | --- |

c)

pro oba směry jízdy jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 1, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých bodů pro jeden směr jízdy.

4.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku podél silnic sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 2 000 těžkých vozidel a pokud zavedení infrastruktury nelze odůvodnit socioekonomickými náklady a přínosy, mohou členské státy stanovit, že jeden veřejně přístupný dobíjecí park pro těžká elektrická vozidla slouží oběma směrům jízdy, za předpokladu, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, celkový výstupní výkon dobíjecího parku, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých dobíjecích bodů pro jeden směr jízdy, že tento dobíjecí park je snadno přístupný z obou směrů jízdy a je náležitě označen. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylky uvedené v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

5.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku podél silnic sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 2 000 těžkých vozidel a pokud zavádění infrastruktury nelze odůvodnit socioekonomickými náklady a přínosy, mohou členské státy celkový výstupní výkon veřejně přístupného dobíjecího parku pro těžká elektrická vozidla, který je vyžadován podle odstavce 1 tohoto článku, snížit až o 50 %, za předpokladu, že tento dobíjecí park slouží pouze jednomu směru jízdy a že jsou splněny ostatní požadavky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, počet dobíjecích bodů a výstupní výkon jednotlivých dobíjecích bodů. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylky uvedené v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

6.   Odchylně od požadavku týkajícího se maximální vzdálenosti 60 km mezi veřejně přístupnými dobíjecími parky pro těžká elektrická vozidla stanoveného v odst. 1 písm. c) tohoto článku mohou členské státy podél silnic hlavní sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 800 těžkých vozidel povolit delší vzdálenost mezi těmito dobíjecími parky, a to až 100 km, pokud je vzdálenost mezi dobíjecími parky náležitě označena. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylek uvedených v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

7.   Pokud členský stát oznámil Komisi případ, kdy využil odchylky uvedené v odstavci 6, považuje se požadavek stanovený v odst. 1 písm. c), pokud jde o maximální vzdálenost mezi dobíjecími parky, za splněný.

8.   Odchylně od požadavků uvedených v odst. 1 písm. a), b), c) a d), týkajících se celkového výstupního výkonu veřejně přístupných dobíjecích parků pro těžká elektrická vozidla a odchylně od požadavku uvedeného v odst. 1 písm. c) týkajícího se maximální vzdálenosti mezi dobíjecími parky může Kypr předložit Komisi odůvodněnou žádost o povolení uplatňovat nižší požadavky, pokud jde o úroveň celkového výstupního výkonu veřejně přístupných dobíjecích parků pro těžká elektrická vozidla, nebo zavést delší maximální vzdálenost mezi těmito dobíjecími parky, a to až 100 km, případně může učinit obojí, za předpokladu, že tato žádost, bude-li povolena, nebude bránit provozu těžkých elektrických vozidel v tomto členském státě.

Komise přijme do šesti měsíců od obdržení odůvodněné žádosti předložené podle prvního pododstavce rozhodnutí o této žádosti podle okolností každého jednotlivého případu. Veškerá povolení udělená Kypru na základě takového rozhodnutí jsou platná nejvýše čtyři roky. Bude-li mít Kypr zájem o prodloužení platnosti povolení, může před uplynutím doby jeho platnosti předložit Komisi další odůvodněnou žádost.

9.   Sousední členské státy do 31. prosince 2030 zajistí, aby u přeshraničních úseků hlavní silniční sítě TEN-T a globální silniční sítě TEN-T nebyly překročeny maximální vzdálenosti mezi dobíjecími parky uvedené v odst. 1 písm. c) a d). Před tímto datem je třeba věnovat zvláštní pozornost přeshraničním úsekům a sousední členské státy vyvinou veškeré možné úsilí, aby tyto maximální vzdálenosti dodržovaly, jakmile zavedou dobíjecí infrastrukturu podél přeshraničních úseků silniční sítě TEN-T.

Článek 5

Dobíjecí infrastruktura

1.   Provozovatelé dobíjecích bodů umožní na veřejně přístupných dobíjecích bodech, které provozují, koncovým uživatelům jednorázově dobít elektrická vozidla.

Na veřejně přístupných dobíjecích bodech zavedených po 13. dubnu 2024 je možné jednorázové dobití pomocí platebního prostředku, který se v Unii běžně používá. Za tímto účelem provozovatelé dobíjecích bodů přijímají v těchto místech elektronické platby prostřednictvím terminálů a zařízení používaných pro platební služby, včetně alespoň jedné z těchto možností:

| a) | čteček platebních karet; |
| --- | --- |

a)

čteček platebních karet;

| b) | zařízení s bezkontaktní funkcí, která jsou alespoň schopna číst platební karty; |
| --- | --- |

b)

zařízení s bezkontaktní funkcí, která jsou alespoň schopna číst platební karty;

| c) | u veřejně přístupných dobíjecích bodů s výstupním výkonem nižším než 50 kW zařízení využívajících internetové připojení a umožňujících bezpečnou platební transakci, jako jsou zařízení, která generují specifický kód rychlé odezvy (QR kód). |
| --- | --- |

c)

u veřejně přístupných dobíjecích bodů s výstupním výkonem nižším než 50 kW zařízení využívajících internetové připojení a umožňujících bezpečnou platební transakci, jako jsou zařízení, která generují specifický kód rychlé odezvy (QR kód).

Od 1. ledna 2027 provozovatelé dobíjecích bodů zajistí, aby všechny jimi provozované veřejně přístupné dobíjecí body s výstupním výkonem 50 kW nebo vyšším, které byly nainstalovány podél silniční sítě TEN-T nebo na bezpečné a chráněné parkovací ploše, včetně dobíjecích bodů nainstalovaných před 13. dubnem 2024, splňovaly požadavky uvedené v písmenu a) nebo b).

Jeden platební terminál nebo jedno platební zařízení uvedené v druhém pododstavci může sloužit několika veřejně přístupným dobíjecím bodům v rámci jednoho dobíjecího parku.

Požadavky uvedené v tomto odstavci se nevztahují na veřejně přístupné dobíjecí body, které za službu dobíjení nevyžadují platbu.

2.   Provozovatelé dobíjecích bodů, kteří nabízejí na jimi provozovaném veřejně přístupném dobíjecím bodě možnost automatického ověření, zajistí, aby koncoví uživatelé měli vždy právo automatické ověření nevyužít a místo toho buď dobíjet své vozidlo jednorázově, jak je stanoveno v odstavci 1, nebo k dobíjení využít jiné smluvní řešení nabízené u tohoto dobíjecího bodu. Provozovatelé dobíjecích bodů mají povinnost tuto možnost koncovým uživatelům jasně ukázat a vhodným způsobem jim ji nabízet u každého veřejně přístupného dobíjecího bodu, který provozují a kde poskytují možnost automatického ověření.

3.   Ceny účtované provozovateli veřejně přístupných dobíjecích bodů musí být přiměřené, snadno a jasně srovnatelné, transparentní a nediskriminační. Provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů nesmí činit rozdíly mezi cenami účtovanými koncovým uživatelům a cenami účtovanými poskytovatelům služeb mobility ani mezi cenami účtovanými různým poskytovatelům služeb mobility. Úroveň cen však může být diferencována pouze tehdy, je-li diferenciace prováděna přiměřeným způsobem a existuje-li pro ni objektivní odůvodnění.

4.   U veřejně přístupných dobíjecích bodů s výstupním výkonem 50 kW nebo vyšším vychází cena za jednorázovou službu účtovaná provozovatelem z ceny za kWh dodané elektřiny. Provozovatelé těchto dobíjecích bodů mohou navíc účtovat poplatek za obsazenost jako cenu za minutu, aby odrazovali od příliš dlouhé obsazenosti dobíjecího bodu.

Provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů s výstupním výkonem 50 kW nebo vyšším uvedou na dobíjecích stanicích cenu za jednorázovou službu za kWh a veškeré případné poplatky za obsazenost vyjádřené v ceně za minutu tak, aby tyto informace byly koncovým uživatelům známy před zahájením procesu dobíjení a aby usnadnily srovnávání cen.

Provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů s výstupním výkonem nižším než 50 kW na dobíjecích stanicích, které provozují, snadno a jasně zpřístupní cenu za jednorázovou službu se všemi jejími složkami tak, aby tyto informace byly koncovým uživatelům známy před zahájením procesu dobíjení a aby usnadnily srovnávání cen. Příslušné cenové složky musí být uvedeny v tomto pořadí:

| — | cena za kWh; |
| --- | --- |

—

cena za kWh;

| — | cena za minutu; |
| --- | --- |

—

cena za minutu;

| — | cena za proces dobíjení a |
| --- | --- |

—

cena za proces dobíjení a

| — | jakákoli další cenová složka. |
| --- | --- |

—

jakákoli další cenová složka.

První a druhý pododstavec se vztahují na všechny dobíjecí body nainstalované po 13. dubnu 2024.

5.   Ceny, které poskytovatelé služeb mobility účtují koncovým uživatelům, musí být přiměřené, transparentní a nediskriminační. Poskytovatelé služeb mobility zpřístupní koncovým uživatelům před zahájením zamýšleného procesu dobíjení veškeré příslušné informace o cenách týkající se konkrétně tohoto procesu dobíjení, a to prostřednictvím volně dostupných a široce podporovaných elektronických prostředků, s jasným rozlišením všech cenových složek, včetně příslušných nákladů na e-roaming a dalších poplatků účtovaných poskytovatelem služeb mobility. Tyto poplatky musí být přiměřené, transparentní a nediskriminační. Poskytovatelé služeb mobility neuplatňují žádné poplatky navíc za přeshraniční e-roaming.

6.   Členské státy zajistí, aby jejich orgány pravidelně monitorovaly trh s dobíjecí infrastrukturou a aby zejména sledovaly, zda provozovatelé dobíjecích bodů a poskytovatelé služeb mobility dodržují ustanovení odstavců 3 a 5. Členské státy se rovněž snaží zajistit, aby jejich orgány pravidelně monitorovaly případné nekalé obchodní praktiky, které mají dopad na spotřebitele.

7.   Provozovatelé dobíjecích bodů do 14. října 2024 zajistí, aby všechny jimi provozované veřejně přístupné dobíjecí body byly digitálně propojené.

8.   Provozovatelé dobíjecích bodů zajistí, aby všechny jimi provozované veřejně přístupné dobíjecí body, které byly nainstalovány po 13. dubnu 2024 nebo renovovány po 14. říjnu 2024, umožňovaly chytré dobíjení.

9.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby na parkovacích plochách a odpočívadlech podél silniční sítě TEN-T, kde je nainstalována infrastruktura pro alternativní paliva, bylo přesné umístění této infrastruktury vhodně označeno.

10.   Provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů do 14. dubna 2025 zajistí, aby měly všechny jimi provozované veřejně přístupné dobíjecí body na stejnosměrný proud nainstalovaný pevný dobíjecí kabel.

11.   V případech, kdy provozovatel dobíjecího bodu není zároveň jeho vlastníkem, mu vlastník na základě jejich vzájemného ujednání poskytne dobíjecí bod s technickými charakteristikami, které provozovateli umožní splnit povinnosti stanovené v odstavcích 2, 7, 8 a 10.

Článek 6

Cíle týkající se infrastruktury pro čerpání vodíku pro silniční vozidla

1.   Členské státy zajistí, aby byl na jejich území do 31. prosince 2030 nainstalován minimální počet veřejně přístupných vodíkových čerpacích stanic.

Za tímto účelem členské státy zajistí, aby byly do 31. prosince 2030 podél hlavní sítě TEN-T v maximální vzájemné vzdálenosti 200 km nainstalovány veřejně přístupné vodíkové čerpací stanice určené pro minimální kumulativní kapacitu 1 t/den a vybavené plničkou s tlakem nejméně 700 barů.

Členské státy dále zajistí, aby do 31. prosince 2030 byla v každém městském uzlu uvedena do provozu alespoň jedna veřejně přístupná vodíková čerpací stanice. Členské státy zajistí, aby u těchto čerpacích stanic byla provedena analýza nejlepšího umístění, která posoudí zejména možnost jejich rozmístění v multimodálních centrech, kde by mohly být zásobovány i jiné druhy dopravy.

Členské státy ve svých vnitrostátních rámcích politiky stanoví jasnou lineární trajektorii ukazující, jak hodlají splnit cíle pro rok 2030, a jasný orientační cíl pro rok 2027, který zajistí dostatečné pokrytí hlavní sítě TEN-T, aby bylo možné vyhovět vyvíjejícím se požadavkům trhu.

2.   Sousední členské státy zajistí, aby u přeshraničních úseků hlavní sítě TEN-T nebyly překročeny maximální vzdálenosti uvedené v odst. 1 druhém pododstavci.

3.   Provozovatel veřejně přístupné čerpací stanice nebo v případech, kdy provozovatel není vlastníkem, vlastník této stanice na základě jejich vzájemného ujednání zajistí, aby stanice byla konstruována tak, aby sloužila lehkým i těžkým vozidlům.

4.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku podél silnic hlavní sítě TEN-T s celkovým ročním průměrným denním provozem nižším než 2 000 těžkých vozidel a pokud zavedení infrastruktury nelze odůvodnit socioekonomickými náklady a přínosy, mohou členské státy kapacitu veřejně přístupné vodíkové čerpací stanice, která je vyžadována podle odstavce 1 tohoto článku, snížit až o 50 %, za předpokladu, že jsou splněny požadavky stanovené v uvedeném odstavci, pokud jde o maximální vzdálenost mezi vodíkovými čerpacími stanicemi a tlak plničky. Členské státy oznámí Komisi každý případ, kdy využily odchylky uvedené v tomto odstavci. Členské státy tyto případy každé dva roky přezkoumají při přípravě vnitrostátní zprávy o pokroku uvedené v článku 15.

5.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku, a pokud jsou náklady na zavádění infrastruktury neúměrné přínosům, a to i přínosům v oblasti životního prostředí, mohou členské státy rozhodnout, že odstavec 1 tohoto článku neuplatní:

| a) | na nejvzdálenější regiony Unie ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU; nebo |
| --- | --- |

a)

na nejvzdálenější regiony Unie ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU; nebo

| b) | na ostrovy, které spadají do definice malých připojených soustav nebo izolovaných soustav podle směrnice (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

na ostrovy, které spadají do definice malých připojených soustav nebo izolovaných soustav podle směrnice (EU) 2019/944.

V takových případech členské státy svá rozhodnutí odůvodní Komisi a zpřístupní veškeré příslušné informace ve svých vnitrostátních rámcích politiky.

Článek 7

Infrastruktura pro čerpání vodíku

1.   Provozovatelé vodíkových výdejních stojanů poskytnou na veřejně přístupných výdejních stojanech, které provozují, koncovým uživatelům možnost jednorázového čerpání paliva.

Jednorázové čerpání paliva je možné na všech veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanech za použití platebního nástroje, který se v Unii běžně používá. Za tímto účelem provozovatelé těchto výdejních stojanů přijímají elektronické platby prostřednictvím terminálů a zařízení používaných pro platební služby, včetně alespoň jedné z těchto možností:

| a) | čteček platebních karet; |
| --- | --- |

a)

čteček platebních karet;

| b) | zařízení s bezkontaktní funkcí, která jsou alespoň schopna číst platební karty. |
| --- | --- |

b)

zařízení s bezkontaktní funkcí, která jsou alespoň schopna číst platební karty.

Pro veřejně přístupné vodíkové výdejní stojany nainstalované po 13. dubnu 2024 platí požadavky uvedené v tomto odstavci od jejich instalace. Pro veřejně přístupné vodíkové výdejní stojany nainstalované před 13. dubnem 2024 se požadavky uvedené v tomto odstavci použijí od 14. října 2024.

V případech, kdy provozovatel vodíkového výdejního stojanu není zároveň vlastníkem tohoto stojanu, mu vlastník na základě jejich vzájemného ujednání poskytne vodíkové výdejní stojany s technickými charakteristikami, které provozovateli umožní splnit povinnosti stanovené v tomto odstavci.

2.   Ceny účtované provozovateli veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanů musí být přiměřené, snadno a jasně srovnatelné, transparentní a nediskriminační. Provozovatelé veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanů nesmí prostřednictvím účtovaných cen činit rozdíly mezi koncovými uživateli a poskytovateli služeb mobility ani mezi různými poskytovateli služeb mobility. Úroveň cen však může být diferencována, ovšem pouze tehdy, existuje-li pro tuto diferenciaci objektivní odůvodnění.

3.   Provozovatelé vodíkových výdejních stojanů na jimi provozovaných veřejně přístupných vodíkových čerpacích stanicích jasně uvedou informace o ceně za jednorázovou službu na 1 kg tak, aby tyto informace byly koncovým uživatelům známy před zahájením procesu čerpání paliva a aby usnadnily srovnávání cen.

4.   Provozovatelé veřejně přístupných vodíkových čerpacích stanic mohou zákazníkům poskytovat služby čerpání vodíku na smluvním základě, a to i jménem a na účet jiných poskytovatelů služeb mobility. Ceny, které poskytovatelé služeb mobility účtují koncovým uživatelům, musí být přiměřené, transparentní a nediskriminační. Poskytovatelé služeb mobility zpřístupní koncovým uživatelům před zahájením procesu čerpání paliva veškeré příslušné informace o cenách týkající se konkrétně jejich zamýšleného procesu čerpání paliva, a to prostřednictvím volně dostupných a široce podporovaných elektronických prostředků, s jasným rozlišením všech cenových složek účtovaných provozovatelem vodíkového výdejního stojanu, příslušných nákladů na e-roaming a dalších poplatků, které účtují.

Článek 8

Infrastruktura pro zkapalněný metan pro silniční vozidla

Členské státy do 31. prosince 2024 zajistí, aby byl zřízen přiměřený počet veřejně přístupných výdejních stojanů se zkapalněným metanem, a to alespoň podél hlavní sítě TEN-T, s cílem umožnit provoz těžkých motorových vozidel na zkapalněný metan v celé Unii, je-li po tom poptávka, ledaže by náklady byly neúměrné přínosům, včetně přínosů pro životní prostředí.

Článek 9

Cíle pro dodávky elektřiny z pevniny v námořních přístavech

1.   Členské státy zajistí, aby byly v námořních přístavech sítě TEN-T k dispozici minimální dodávky elektřiny z pevniny pro námořní kontejnerové lodě a námořní osobní lodě.

Za tímto účelem přijmou členské státy opatření nezbytná k tomu, aby do 31. prosince 2029:

| a) | námořní přístavy hlavní sítě TEN-T a námořní přístavy globální sítě TEN-T, u nichž je roční počet zastávek námořních kontejnerových lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží za poslední tři roky v průměru vyšší než 100, byly vybaveny tak, aby každý rok zajišťovaly dodávky elektřiny z pevniny pro alespoň 90 % celkového počtu zastávek námořních kontejnerových lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu; |
| --- | --- |

a)

námořní přístavy hlavní sítě TEN-T a námořní přístavy globální sítě TEN-T, u nichž je roční počet zastávek námořních kontejnerových lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží za poslední tři roky v průměru vyšší než 100, byly vybaveny tak, aby každý rok zajišťovaly dodávky elektřiny z pevniny pro alespoň 90 % celkového počtu zastávek námořních kontejnerových lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu;

| b) | námořní přístavy hlavní sítě TEN-T a námořní přístavy globální sítě TEN-T, u nichž je roční počet zastávek námořních plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun a námořních vysokorychlostních osobních plavidel o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží za poslední tři roky v průměru vyšší než 40, byly vybaveny tak, aby každý rok zajišťovaly dodávky elektřiny z pevniny pro alespoň 90 % celkového počtu zastávek námořních plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun a námořních vysokorychlostních osobních plavidel o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu; |
| --- | --- |

b)

námořní přístavy hlavní sítě TEN-T a námořní přístavy globální sítě TEN-T, u nichž je roční počet zastávek námořních plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun a námořních vysokorychlostních osobních plavidel o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží za poslední tři roky v průměru vyšší než 40, byly vybaveny tak, aby každý rok zajišťovaly dodávky elektřiny z pevniny pro alespoň 90 % celkového počtu zastávek námořních plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun a námořních vysokorychlostních osobních plavidel o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun vyvázaných u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu;

| c) | námořní přístavy hlavní sítě TEN-T a námořní přístavy globální sítě TEN-T, u nichž je roční počet zastávek námořních osobních lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun, které nezahrnují námořní plavidla typu ro-ro pro přepravu cestujících ani námořní vysokorychlostní osobní plavidla a které jsou vyvázány u hrany nábřeží, za poslední tři roky v průměru vyšší než 25, byly vybaveny tak, aby každý rok zajišťovaly dodávky elektřiny z pevniny pro alespoň 90 % celkového počtu zastávek námořních osobních lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun, které nezahrnují námořní plavidla typu ro-ro pro přepravu cestujících ani námořní vysokorychlostní osobní plavidla, které jsou vyvázány u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu. |
| --- | --- |

c)

námořní přístavy hlavní sítě TEN-T a námořní přístavy globální sítě TEN-T, u nichž je roční počet zastávek námořních osobních lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun, které nezahrnují námořní plavidla typu ro-ro pro přepravu cestujících ani námořní vysokorychlostní osobní plavidla a které jsou vyvázány u hrany nábřeží, za poslední tři roky v průměru vyšší než 25, byly vybaveny tak, aby každý rok zajišťovaly dodávky elektřiny z pevniny pro alespoň 90 % celkového počtu zastávek námořních osobních lodí o hrubé prostornosti vyšší než 5 000 rejstříkových tun, které nezahrnují námořní plavidla typu ro-ro pro přepravu cestujících ani námořní vysokorychlostní osobní plavidla, které jsou vyvázány u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu.

2.   Zastávky lodí ve smyslu čl. 6 odst. 5 písm. a), b), c), e) a g) nařízení (EU) 2023/1805 se nezohledňují pro účely stanovení celkového počtu zastávek v přístavech v případě lodí, které jsou vyvázány u hrany nábřeží v dotčeném námořním přístavu podle odstavce 1 tohoto článku.

3.   Pokud se námořní přístav hlavní sítě TEN-T nebo námořní přístavy globální sítě TEN-T nachází na ostrově nebo v nejvzdálenějším regionu uvedeném v článku 349 Smlouvy o fungování EU nebo na území Ceuty a Melilly, které nedisponují přímým připojením k pevninské elektrické síti, nebo v případě nejvzdálenějšího regionu nebo Ceuty a Melilly připojením k elektrické síti sousední země, odstavec 1 tohoto článku se nepoužije, dokud nebude takové připojení dokončeno nebo dokud zde nebude dostatečná kapacita elektřiny z nefosilních zdrojů vyrobená na místě, která by pokryla potřeby ostrova, nejvzdálenějšího regionu nebo Ceuty a Melilly, dle vhodnosti.

Článek 10

Cíle pro dodávky elektřiny z pevniny ve vnitrozemských přístavech

Členské státy zajistí, aby:

| a) | do 31. prosince 2024 bylo ve všech vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T umístěno alespoň jedno zařízení zajišťující dodávky elektřiny z pevniny plavidlům vnitrozemské plavby; |
| --- | --- |

a)

do 31. prosince 2024 bylo ve všech vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T umístěno alespoň jedno zařízení zajišťující dodávky elektřiny z pevniny plavidlům vnitrozemské plavby;

| b) | do 31. prosince 2029 bylo ve všech vnitrozemských přístavech globální sítě TEN-T umístěno alespoň jedno zařízení zajišťující dodávky elektřiny z pevniny plavidlům vnitrozemské plavby. |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2029 bylo ve všech vnitrozemských přístavech globální sítě TEN-T umístěno alespoň jedno zařízení zajišťující dodávky elektřiny z pevniny plavidlům vnitrozemské plavby.

Článek 11

Cíle pro dodávky zkapalněného metanu v námořních přístavech

1.   Členské státy zajistí, aby byl do 31. prosince 2024 v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T uvedených v odstavci 2 zřízen přiměřený počet výdejních stojanů se zkapalněným metanem s cílem umožnit provoz námořních lodí po celé hlavní síti TEN-T. Za účelem zajištění přiměřeného pokrytí hlavní sítě TEN-T členské státy v případě nutnosti spolupracují se sousedními členskými státy.

2.   Členské státy ve svých vnitrostátních rámcích politiky určí námořní přístavy hlavní sítě TEN-T, které poskytují přístup k výdejním stojanům se zkapalněným metanem podle odstavce 1, přičemž zváží rozvoj přístavu, stávající výdejní stojany se zkapalněným metanem, skutečnou poptávku na trhu, a to krátkodobou i dlouhodobou, jakož i další vývoj.

Článek 12

Cíle pro dodávky elektřiny stojícím letadlům

1.   Členské státy zajistí, aby na všech letištích hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T bylo poskytování dodávek elektřiny stojícím letadlům zajištěno následovně:

| a) | do 31. prosince 2024 u všech stání letadel, používaných pro obchodní leteckou dopravu za účelem nástupu či výstupu cestujících nebo nakládky či vykládky zboží; |
| --- | --- |

a)

do 31. prosince 2024 u všech stání letadel, používaných pro obchodní leteckou dopravu za účelem nástupu či výstupu cestujících nebo nakládky či vykládky zboží;

| b) | do 31. prosince 2029 u všech vzdálených stání letadel, používaných pro obchodní leteckou dopravu, za účelem nástupu či výstupu cestujících nebo nakládky či vykládky zboží. |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2029 u všech vzdálených stání letadel, používaných pro obchodní leteckou dopravu, za účelem nástupu či výstupu cestujících nebo nakládky či vykládky zboží.

2.   Členské státy mohou osvobodit letiště sítě TEN-T, která měla za poslední tři roky v průměru méně než 10 000 pohybů komerčních letadel ročně, od povinnosti dodávat elektřinu stojícím letadlům na všech vzdálených stáních letadel.

3.   Odstavec 1 se nevztahuje na zvláštní stání pro odmrazování, stání na vyhrazených vojenských plochách a stání zvláště určená pro letadla všeobecného letectví s maximální vzletovou hmotností nižší než 5,7 tun.

4.   Nejpozději k 1. lednu 2030 přijmou členské státy opatření nezbytná k tomu, aby elektřina dodávaná podle odstavce 1 pocházela z elektrické sítě nebo byla vyrobena na místě bez použití fosilních paliv.

Článek 13

Železniční infrastruktura

Pokud jde o železniční infrastrukturu, na kterou se nevztahuje nařízení (EU) č. 1315/2013, členské státy v případě železničních úseků, které nelze z technických důvodů nebo z důvodu nákladové efektivity plně elektrifikovat, posoudí vývoj technologií alternativních paliv a pohonných systémů, jako jsou vlaky na vodíkový nebo bateriový pohon, a případně veškeré potřeby dobíjecí a čerpací infrastruktury.

Článek 14

Vnitrostátní rámce politiky

1.   Do 31. prosince 2024 každý členský stát vypracuje a zašle Komisi návrh vnitrostátního rámce politiky pro rozvoj trhu v oblasti alternativních paliv v odvětví dopravy a pro zavádění příslušné infrastruktury.

2.   Vnitrostátní rámec politiky musí obsahovat alespoň tyto prvky:

| a) | posouzení současného stavu a budoucího vývoje trhu, pokud jde o alternativní paliva v odvětví dopravy, a rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva při zohlednění intermodálního přístupu k infrastruktuře pro alternativní paliva a případně přeshraniční kontinuity, a rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva na ostrovech a v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

a)

posouzení současného stavu a budoucího vývoje trhu, pokud jde o alternativní paliva v odvětví dopravy, a rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva při zohlednění intermodálního přístupu k infrastruktuře pro alternativní paliva a případně přeshraniční kontinuity, a rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva na ostrovech a v nejvzdálenějších regionech;

| b) | vnitrostátní obecné a specifické cíle podle článků 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 a 12, pro něž jsou v tomto nařízení stanoveny povinné vnitrostátní cíle; |
| --- | --- |

b)

vnitrostátní obecné a specifické cíle podle článků 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 a 12, pro něž jsou v tomto nařízení stanoveny povinné vnitrostátní cíle;

| c) | politiky a opatření nezbytné k tomu, aby bylo dosaženo povinných obecných a specifických cílů uvedených v písmenu b); |
| --- | --- |

c)

politiky a opatření nezbytné k tomu, aby bylo dosaženo povinných obecných a specifických cílů uvedených v písmenu b);

| d) | plánovaná nebo přijatá opatření na podporu zavádění infrastruktury pro alternativní paliva pro uzavřené vozové parky, zejména pro dobíjecí stanice a vodíkové čerpací stanice pro služby veřejné dopravy a dobíjecí stanice pro sdílené automobily (car-sharing); |
| --- | --- |

d)

plánovaná nebo přijatá opatření na podporu zavádění infrastruktury pro alternativní paliva pro uzavřené vozové parky, zejména pro dobíjecí stanice a vodíkové čerpací stanice pro služby veřejné dopravy a dobíjecí stanice pro sdílené automobily (car-sharing);

| e) | plánovaná nebo přijatá opatření na podporu a usnadnění zavádění dobíjecích stanic pro lehká a těžká vozidla na soukromých místech, která nejsou veřejně přístupná; |
| --- | --- |

e)

plánovaná nebo přijatá opatření na podporu a usnadnění zavádění dobíjecích stanic pro lehká a těžká vozidla na soukromých místech, která nejsou veřejně přístupná;

| f) | plánovaná nebo přijatá opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva v městských uzlech, zejména pokud jde o veřejně přístupné dobíjecí body; |
| --- | --- |

f)

plánovaná nebo přijatá opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva v městských uzlech, zejména pokud jde o veřejně přístupné dobíjecí body;

| g) | plánovaná nebo přijatá opatření na podporu dostatečného počtu veřejně přístupných vysoce výkonných dobíjecích bodů; |
| --- | --- |

g)

plánovaná nebo přijatá opatření na podporu dostatečného počtu veřejně přístupných vysoce výkonných dobíjecích bodů;

| h) | plánovaná nebo přijatá opatření nezbytná k zajištění toho, aby zavádění a provoz dobíjecích bodů, včetně zeměpisného rozložení obousměrných dobíjecích bodů, přispívaly k flexibilitě energetického systému a k pronikání elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrizační soustavy; |
| --- | --- |

h)

plánovaná nebo přijatá opatření nezbytná k zajištění toho, aby zavádění a provoz dobíjecích bodů, včetně zeměpisného rozložení obousměrných dobíjecích bodů, přispívaly k flexibilitě energetického systému a k pronikání elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrizační soustavy;

| i) | opatření k zajištění toho, aby veřejně přístupné dobíjecí body a výdejní stojany pro alternativní paliva byly přístupné starším osobám, osobám s omezenou schopností pohybu a orientace a osobám se zdravotním postižením v souladu s požadavky na přístupnost stanovenými ve směrnici (EU) 2019/882; |
| --- | --- |

i)

opatření k zajištění toho, aby veřejně přístupné dobíjecí body a výdejní stojany pro alternativní paliva byly přístupné starším osobám, osobám s omezenou schopností pohybu a orientace a osobám se zdravotním postižením v souladu s požadavky na přístupnost stanovenými ve směrnici (EU) 2019/882;

| j) | plánovaná nebo přijatá opatření k odstranění možných překážek, pokud jde o plánování, povolování, pořizování a provoz infrastruktury pro alternativní paliva; |
| --- | --- |

j)

plánovaná nebo přijatá opatření k odstranění možných překážek, pokud jde o plánování, povolování, pořizování a provoz infrastruktury pro alternativní paliva;

| k) | přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury v námořních přístavech pro alternativní paliva jiná než zkapalněný metan a dodávky elektřiny z pevniny pro námořní lodě, například pro vodík, amoniak, metanol a elektřinu; |
| --- | --- |

k)

přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury v námořních přístavech pro alternativní paliva jiná než zkapalněný metan a dodávky elektřiny z pevniny pro námořní lodě, například pro vodík, amoniak, metanol a elektřinu;

| l) | přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva pro vodíkové nebo bateriové vlaky na železničních úsecích sítě TEN-T, které nelze elektrifikovat, včetně cílů, klíčových milníků a potřebného financování; |
| --- | --- |

l)

přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva pro vodíkové nebo bateriové vlaky na železničních úsecích sítě TEN-T, které nelze elektrifikovat, včetně cílů, klíčových milníků a potřebného financování;

| m) | přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury na letištích pro alternativní paliva jiná než dodávky elektřiny stojícím letadlům, například pro elektrické dobíjení letadel a doplňování vodíku do letadel; |
| --- | --- |

m)

přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury na letištích pro alternativní paliva jiná než dodávky elektřiny stojícím letadlům, například pro elektrické dobíjení letadel a doplňování vodíku do letadel;

| n) | přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva pro vnitrozemskou plavbu, například pro elektřinu a vodík. |
| --- | --- |

n)

přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních, pokud jde o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva pro vnitrozemskou plavbu, například pro elektřinu a vodík.

3.   Vnitrostátní rámec politiky může obsahovat tyto prvky:

| a) | přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v námořních přístavech, například pro elektřinu a vodík, pro přístavní služby ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 (31); |
| --- | --- |

a)

přehled o současném stavu, perspektivách a plánovaných opatřeních pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v námořních přístavech, například pro elektřinu a vodík, pro přístavní služby ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 (31);

| b) | vnitrostátní cíle a opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva podél silničních sítí, které nejsou zahrnuty do hlavní sítě TEN-T nebo globální sítě TEN-T, zejména pokud jde o veřejně přístupné dobíjecí body; |
| --- | --- |

b)

vnitrostátní cíle a opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva podél silničních sítí, které nejsou zahrnuty do hlavní sítě TEN-T nebo globální sítě TEN-T, zejména pokud jde o veřejně přístupné dobíjecí body;

| c) | opatření k zajištění dostupnosti infrastruktury pro dobíjení a doplňování paliva na celém území členského státu se zvláštním důrazem na venkovské oblasti s cílem zajistit jejich dostupnost a územní soudržnost; |
| --- | --- |

c)

opatření k zajištění dostupnosti infrastruktury pro dobíjení a doplňování paliva na celém území členského státu se zvláštním důrazem na venkovské oblasti s cílem zajistit jejich dostupnost a územní soudržnost;

| d) | opatření k zajištění toho, aby hustota veřejně přístupné infrastruktury pro alternativní paliva dostupné na vnitrostátní úrovni zohledňovala hustotu obyvatelstva; |
| --- | --- |

d)

opatření k zajištění toho, aby hustota veřejně přístupné infrastruktury pro alternativní paliva dostupné na vnitrostátní úrovni zohledňovala hustotu obyvatelstva;

| e) | vnitrostátní obecné a specifické cíle pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva související s písmeny a), b), c) a d), pro něž nejsou v tomto nařízení stanoveny povinné cíle. |
| --- | --- |

e)

vnitrostátní obecné a specifické cíle pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva související s písmeny a), b), c) a d), pro něž nejsou v tomto nařízení stanoveny povinné cíle.

4.   Členské státy zajistí, aby ve vnitrostátních rámcích politiky byly zohledněny potřeby různých druhů dopravy provozovaných na jejich území.

5.   Členské státy zajistí, aby vnitrostátní rámce politiky v příslušných případech zohledňovaly zájmy regionálních a místních orgánů, zejména pokud jde o dobíjecí a čerpací infrastrukturu pro veřejnou dopravu, jakož i zájmy dotčených zúčastněných stran.

6.   V případě potřeby členské státy spolupracují prostřednictvím konzultací nebo společných rámců politiky, aby zajistily soudržnost a koordinovanost opatření nezbytných k dosažení cílů tohoto nařízení. Členské státy zejména spolupracují na vypracování strategií pro využívání alternativních paliv a na zavádění odpovídající infrastruktury ve vodní dopravě. Komise je členským státům v procesu spolupráce nápomocna.

7.   Podpůrná opatření pro infrastrukturu pro alternativní paliva musí být v souladu s příslušnými pravidly Unie pro státní podporu.

8.   Každý členský stát veřejnosti zpřístupní svůj návrh vnitrostátního rámce politiky a zajistí, aby byly veřejnosti včas a účinně poskytnuty příležitosti se podílet se na přípravě návrhu vnitrostátního rámce politiky.

9.   Komise návrhy vnitrostátních rámců politiky posoudí a může členskému státu vydat doporučení. Tato doporučení musí být vydána nejpozději šest měsíců po předložení návrhu vnitrostátního rámce politiky podle odstavce 1 tohoto článku. Mohou se týkat zejména:

| a) | úrovně ambicí obecných a specifických cílů vytyčených za účelem splnění povinností stanovených v článcích 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 a 13; |
| --- | --- |

a)

úrovně ambicí obecných a specifických cílů vytyčených za účelem splnění povinností stanovených v článcích 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 a 13;

| b) | politik a opatření souvisejících s vnitrostátními obecnými a specifickými cíli. |
| --- | --- |

b)

politik a opatření souvisejících s vnitrostátními obecnými a specifickými cíli.

10.   Každý členský stát veškerá doporučení Komise náležitě zohlední ve svém konečném vnitrostátním rámci politiky. Pokud se dotčený členský stát nějakým doporučením nebo jeho podstatnou částí nezabývá, poskytne Komisi písemné vysvětlení.

11.   Do 31. prosince 2025 každý členský stát vypracuje návrh svého konečného vnitrostátního rámce politiky ve snadno čitelné a srozumitelné formě a informuje o něm Komisi. Komise tyto konečné vnitrostátní rámce politiky zpřístupní veřejnosti.

Článek 15

Vnitrostátní podávání zpráv

1.   Každý členský stát do 31. prosince 2027 a poté každé dva roky předloží Komisi samostatnou vnitrostátní zprávu o pokroku při provádění svého vnitrostátního rámce politiky. Zpráva je vypracována ve snadno čitelné a srozumitelné formě a Komise ji zpřístupní veřejnosti.

2.   Vnitrostátní zpráva o pokroku obsahuje informace uvedené v příloze I a případně příslušné zdůvodnění úrovně dosažení vnitrostátních obecných a specifických cílů uvedených v čl. 14 odst. 2, jakož i opatření, která je třeba přijmout k dosažení těchto obecných a specifických cílů v budoucnu.

3.   Členské státy nejpozději do 30. června 2024 a poté pravidelně každé tři roky posoudí, jakým způsobem by díky zavedení a provozu dobíjecích bodů mohla elektrická vozidla ještě výrazněji přispívat k flexibilitě energetického systému, včetně jejich účasti na vyrovnávacím trhu, a k další absorpci elektřiny z obnovitelných zdrojů. Toto posouzení zohlední všechny typy veřejných i soukromých dobíjecích bodů, včetně těch, které nabízejí chytré a obousměrné nabíjení, a všechny výstupní výkony, a poskytne doporučení ohledně jejich typu, podpůrné technologie a zeměpisného rozložení s cílem usnadnit uživatelům začlenit jejich elektrická vozidla do systému. Toto posouzení určí vhodná opatření, která je třeba provést za účelem splnění požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně požadavků na zajištění souladu plánování infrastruktury s odpovídajícím plánováním sítě. Toto posouzení zohlední příspěvky všech zúčastněných stran a zpřístupní se veřejnosti. Každý členský stát může požádat svůj regulační úřad, aby provedl toto posouzení. Na základě výsledků posouzení členské státy v případě potřeby přijmou vhodná opatření pro zavedení dalších dobíjecích bodů a zahrnou je do svých vnitrostátních zpráv o pokroku uvedených v odst. 1 tohoto článku. Provozovatelé soustav toto posouzení a přijatá opatření zohlední v plánech rozvoje sítě uvedených v čl. 32 odst. 3 a článku 51 směrnice (EU) 2019/944.

4.   Na základě údajů od provozovatelů přenosových soustav a provozovatelů distribučních soustav posoudí regulační orgány každého členského státu nejpozději do 30. června 2024 a poté pravidelně každé tři roky potenciální příspěvek obousměrného nabíjení ke snižování uživatelských a systémových nákladů a ke zvyšování podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů v elektrizační soustavě. Toto posouzení se zpřístupní veřejnosti. Na základě výsledků posouzení přijmou členské státy v případě potřeby vhodná opatření k úpravě dostupnosti a zeměpisného rozložení obousměrných dobíjecích bodů na soukromých místech a zahrnou je do svých vnitrostátních zpráv o pokroku uvedených v odstavci 1.

Článek 16

Obsah, struktura a formát vnitrostátních rámců politiky a vnitrostátních zpráv o pokroku

Do 14. října 2024 přijme Komise pokyny a šablony týkající se obsahu, struktury a formátu vnitrostátních rámců politiky, které mají členské státy předkládat podle článku 14, a obsahu vnitrostátních zpráv o pokroku, které mají členské státy předkládat podle čl. 15 odst. 1. Komise může přijmout pokyny a šablony pro usnadnění účinného uplatňování veškerých dalších ustanovení tohoto nařízení v celé Unii.

Článek 17

Přezkum vnitrostátních rámců politiky a vnitrostátních zpráv o pokroku

1.   Do 31. prosince 2026 Komise posoudí vnitrostátní rámce politiky oznámené členskými státy podle čl. 14 odst. 11 a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o posouzení těchto vnitrostátních rámců politiky a jejich soudržnosti na úrovni Unie, včetně počátečního posouzení očekávané úrovně dosažení vnitrostátních obecných a specifických cílů uvedených v čl. 14 odst. 2.

2.   Komise posoudí vnitrostátní zprávy o pokroku předložené členskými státy podle čl. 15 odst. 1 a případně vydá členským státům doporučení, aby bylo zajištěno splnění cílů a povinností stanovených v tomto nařízení.

3.   Dotčený členský stát do šesti měsíců od obdržení doporučení uvedených v odstavci 2 Komisi oznámí, jak je hodlá provést. Pokud se dotčený členský stát rozhodne, že doporučení nebo jejich podstatnou část neprovede, zdůvodní své rozhodnutí Komisi.

4.   Poté, co dotčený členský stát předložil oznámení nebo odůvodnění podle odstavce 3, uvede ve své následující vnitrostátní zprávě o pokroku, jak doporučení provedl.

5.   Jeden rok po předložení těchto vnitrostátních zpráv o pokroku členskými státy podle čl. 15 odst. 1 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o svém posouzení těchto vnitrostátních zpráv o pokroku. Ta musí obsahovat posouzení:

| a) | pokroku členských států při dosahování obecných a specifických cílů uvedených v čl. 14 odst. 2, včetně reakcí členských států na doporučení Komise podle odstavce 2 tohoto článku; |
| --- | --- |

a)

pokroku členských států při dosahování obecných a specifických cílů uvedených v čl. 14 odst. 2, včetně reakcí členských států na doporučení Komise podle odstavce 2 tohoto článku;

| b) | soudržnosti vývoje infrastruktury pro alternativní paliva na úrovni Unie. |
| --- | --- |

b)

soudržnosti vývoje infrastruktury pro alternativní paliva na úrovni Unie.

6.   Na základě konečných vnitrostátních rámců politiky podle čl. 14 odst. 11, vnitrostátních zpráv o pokroku podle čl. 15 odst. 1 a zpráv podle čl. 18 odst. 1 Komise zpřístupní veřejnosti a pravidelně aktualizuje informace o vnitrostátních obecných a specifických cílech předložených jednotlivými členskými státy, pokud jde o:

| a) | počet veřejně přístupných dobíjecích bodů a dobíjecích stanic, zvlášť pro dobíjecí body pro lehká vozidla a dobíjecí body a dobíjecí stanice pro těžká vozidla, a to v souladu s kategorizací uvedenou v příloze III; |
| --- | --- |

a)

počet veřejně přístupných dobíjecích bodů a dobíjecích stanic, zvlášť pro dobíjecí body pro lehká vozidla a dobíjecí body a dobíjecí stanice pro těžká vozidla, a to v souladu s kategorizací uvedenou v příloze III;

| b) | počet veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanů; |
| --- | --- |

b)

počet veřejně přístupných vodíkových výdejních stojanů;

| c) | infrastrukturu pro dodávky elektřiny z pevniny v námořních přístavech a vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T; |
| --- | --- |

c)

infrastrukturu pro dodávky elektřiny z pevniny v námořních přístavech a vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T;

| d) | infrastrukturu pro dodávky elektřiny stojícím letadlům hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T; |
| --- | --- |

d)

infrastrukturu pro dodávky elektřiny stojícím letadlům hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T;

| e) | počet výdejních stojanů se zkapalněným metanem v námořních přístavech a vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T; |
| --- | --- |

e)

počet výdejních stojanů se zkapalněným metanem v námořních přístavech a vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T;

| f) | počet veřejně přístupných výdejních stojanů se zkapalněným metanem pro motorová vozidla; |
| --- | --- |

f)

počet veřejně přístupných výdejních stojanů se zkapalněným metanem pro motorová vozidla;

| g) | počet veřejně přístupných výdejních stojanů s CNG pro motorová vozidla; |
| --- | --- |

g)

počet veřejně přístupných výdejních stojanů s CNG pro motorová vozidla;

| h) | dobíjecí body a výdejní stojany pro jiná alternativní paliva v námořních přístavech a vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T; |
| --- | --- |

h)

dobíjecí body a výdejní stojany pro jiná alternativní paliva v námořních přístavech a vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T;

| i) | dobíjecí body a výdejní stojany pro jiná alternativní paliva na letištích hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T; |
| --- | --- |

i)

dobíjecí body a výdejní stojany pro jiná alternativní paliva na letištích hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T;

| j) | dobíjecí body a výdejní stojany s alternativními palivy pro železniční dopravu. |
| --- | --- |

j)

dobíjecí body a výdejní stojany s alternativními palivy pro železniční dopravu.

Článek 18

Sledování pokroku

1.   Do 31. března 2025 a poté každý rok ke stejnému datu podají členské státy Komisi zprávu v souladu s požadavky přílohy III o celkovém souhrnném dobíjecím výkonu, počtu veřejně přístupných dobíjecích bodů a počtu registrovaných bateriových elektrických vozidel a plug-in hybridních vozidel, která byla na jejich území registrována k 31. prosinci předchozího roku.

2.   Aniž je dotčen postup stanovený v článku 258 Smlouvy o fungování EU, je-li ze zprávy uvedené v odstavci 1 tohoto článku nebo z jakýchkoli informací, které má Komise k dispozici, zřejmé, že hrozí, že členský stát nesplní své vnitrostátní cíle podle čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, může Komise za tímto účelem vydat zjištění a doporučit dotčenému členskému státu, aby přijal nápravná opatření ke splnění vnitrostátních cílů. Do tří měsíců od obdržení tohoto zjištění oznámí dotčený členský stát Komisi:

| a) | nápravná opatření, která hodlá přijmout ke splnění vnitrostátních cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, včetně veškerých dodatečných opatření, která tento členský stát hodlá přijmout ke splnění těchto cílů; a |
| --- | --- |

a)

nápravná opatření, která hodlá přijmout ke splnění vnitrostátních cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, včetně veškerých dodatečných opatření, která tento členský stát hodlá přijmout ke splnění těchto cílů; a

| b) | jasný harmonogram akcí, který umožní posoudit roční pokrok při plnění těchto cílů. |
| --- | --- |

b)

jasný harmonogram akcí, který umožní posoudit roční pokrok při plnění těchto cílů.

Pokud Komise shledá, že jsou nápravná opatření dostatečná, dotčený členský stát aktualizuje svou poslední vnitrostátní zprávu o pokroku uvedenou v článku 15 zahrnutím těchto nápravných opatření a předloží ji Komisi.

Komise svá doporučení a nápravná opatření a další kroky dotčeného členského státu zpřístupní veřejnosti.

Článek 19

Informace pro uživatele

1.   Musí být zpřístupněny relevantní, soudržné a jasné informace, pokud jde o motorová vozidla uváděná na trh, která lze pravidelně dobíjet nebo do nichž lze doplňovat palivo.

Tyto informace zpřístupňují:

| a) | výrobci v příručkách pro motorová vozidla a na motorových vozidlech při uvádění těchto vozidel na trh; |
| --- | --- |

a)

výrobci v příručkách pro motorová vozidla a na motorových vozidlech při uvádění těchto vozidel na trh;

| b) | provozovatelé dobíjecích bodů a výdejních stojanů na dobíjecích bodech a výdejních stojanech; a |
| --- | --- |

b)

provozovatelé dobíjecích bodů a výdejních stojanů na dobíjecích bodech a výdejních stojanech; a

| c) | distributoři v prodejnách motorových vozidel. |
| --- | --- |

c)

distributoři v prodejnách motorových vozidel.

2.   Kompatibilita vozidel a infrastruktur nebo paliv a vozidel, na něž se vztahuje odstavec 1 tohoto článku, se stanoví v souladu s technickými specifikacemi uvedenými v bodech 10.1 a 10.2 přílohy II.

Odkazují-li tyto technické specifikace na grafické vyjádření, včetně systému barevného kódování, musí být grafické vyjádření jednoduché a snadno srozumitelné.

Toto grafické vyjádření musí být jasně viditelným způsobem umístěno:

| a) | provozovateli výdejních stojanů na příslušných čerpadlech a jejich výdejních pistolích u všech výdejních stojanů, které provozují, ode dne uvedení paliv na trh; |
| --- | --- |

a)

provozovateli výdejních stojanů na příslušných čerpadlech a jejich výdejních pistolích u všech výdejních stojanů, které provozují, ode dne uvedení paliv na trh;

| b) | výrobcem v bezprostřední blízkosti všech víček palivových nádrží motorových vozidel uvedených na trh, s nimiž je toto palivo kompatibilní a je pro ně doporučováno, a v příručkách pro motorová vozidla. |
| --- | --- |

b)

výrobcem v bezprostřední blízkosti všech víček palivových nádrží motorových vozidel uvedených na trh, s nimiž je toto palivo kompatibilní a je pro ně doporučováno, a v příručkách pro motorová vozidla.

3.   Pokud jsou na čerpacích stanicích vyznačeny ceny paliv, členské státy zajistí, aby se pro informační účely zobrazovalo v relevantních případech, a zejména pro vodík, srovnání příslušných jednotkových cen, a to podle společné metodiky pro srovnávání jednotkových cen alternativních paliv uvedené v bodě 10.3 přílohy II.

4.   V případech, kdy evropské normy stanovující technické specifikace paliva neobsahují požadavky na označování pro doložení souladu s dotčenými normami, pokud požadavky na označování neodkazují na grafické vyjádření, včetně systémů barevného kódování, nebo pokud požadavky na označování nejsou vhodné pro dosažení cílů tohoto nařízení, může Komise pro účely jednotného provádění odstavců 1 a 2 pověřit evropské normalizační organizace vypracováním specifikací pro označování kompatibility.

Na základě specifikací pro označování kompatibility vypracovaných evropskými normalizačními organizacemi podle pověření uvedeného v prvním pododstavci přijme Komise prováděcí akty, jimiž stanoví grafické vyjádření, včetně systému barevného kódování, kompatibility paliv uvedených na trh Unie, která podle posouzení Komise dosahují úrovně 1 % celkového objemu prodeje ve více než jednom členském státě.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.

5.   Dojde-li v příslušných evropských normách k aktualizaci ustanovení o označování nebo k vypracování nových evropských norem pro alternativní paliva, vztahují se odpovídající požadavky na označování na všechny dobíjecí body a výdejní stojany nejpozději 24 měsíců od přijetí příslušného prováděcího aktu na všechna motorová vozidla uvedená na trh ode dne vstupu příslušného prováděcího aktu v platnost.

Článek 20

Poskytování dat

1.   Členské státy ustanoví organizaci pro registraci identifikátorů (dále jen „IDRO“). IDRO vydává a spravuje jedinečné identifikační kódy (dále jen „ID“) pro identifikaci alespoň provozovatelů dobíjecích bodů a poskytovatelů služeb mobility, a to od 14. dubna 2025.

2.   Do 14. dubna 2025 provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, nebo případně na základě jejich vzájemného ujednání s vlastníky těchto bodů a stojanů příslušní vlastníci, bezplatně zajistí dostupnost statických a dynamických dat o infrastruktuře pro alternativní paliva, kterou provozují, nebo o službách, které jsou s takovou infrastrukturou, již poskytují nebo zajišťují externě, neoddělitelně spjaty. Zpřístupní se tyto druhy dat:

| a) | statická data veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, které provozují:






  i) | zeměpisné umístění dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, |
| --- | --- | --- |

a)

statická data veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, které provozují:

i)

zeměpisné umístění dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy,

| ii) | počet konektorů, |
| --- | --- |

ii)

počet konektorů,

| iii) | počet parkovacích míst pro osoby se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

iii)

počet parkovacích míst pro osoby se zdravotním postižením,

| iv) | kontaktní údaje vlastníka a provozovatele dobíjecí stanice a čerpací stanice, |
| --- | --- |

iv)

kontaktní údaje vlastníka a provozovatele dobíjecí stanice a čerpací stanice,

| v) | otevírací doba; |
| --- | --- |

v)

otevírací doba;

| b) | další statická data veřejně přístupných dobíjecích bodů, které provozují:






  i) | ID kódy minimálně provozovatele dobíjecího bodu, |
| --- | --- | --- |

b)

další statická data veřejně přístupných dobíjecích bodů, které provozují:

i)

ID kódy minimálně provozovatele dobíjecího bodu,

| ii) | druh konektoru, |
| --- | --- |

ii)

druh konektoru,

| iii) | druh proudu (střídavý/stejnosměrný), |
| --- | --- |

iii)

druh proudu (střídavý/stejnosměrný),

| iv) | maximální výstupní výkon (kW) dobíjecí stanice, |
| --- | --- |

iv)

maximální výstupní výkon (kW) dobíjecí stanice,

| v) | maximální výstupní výkon (kW) dobíjecího bodu, |
| --- | --- |

v)

maximální výstupní výkon (kW) dobíjecího bodu,

| vi) | kompatibilita s typem vozidla; |
| --- | --- |

vi)

kompatibilita s typem vozidla;

| c) | dynamická data veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, které provozují:






  i) | provozní stav (provozuschopný/mimo provoz); |
| --- | --- | --- |

c)

dynamická data veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, které provozují:

i)

provozní stav (provozuschopný/mimo provoz);

| ii) | dostupnost (používaný/nepoužívaný); |
| --- | --- |

ii)

dostupnost (používaný/nepoužívaný);

| iii) | cena za jednorázovou službu, |
| --- | --- |

iii)

cena za jednorázovou službu,

| iv) | dodávaná elektřina je ze 100 % z obnovitelných zdrojů (ano/ne). |
| --- | --- |

iv)

dodávaná elektřina je ze 100 % z obnovitelných zdrojů (ano/ne).

Požadavky uvedené v písmenu c) se nevztahují na veřejně přístupné dobíjecí body, které za službu dobíjení nevyžadují platbu.

3.   Každý provozovatel veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy, nebo případně na základě jejich vzájemného ujednání s vlastníkem těchto bodů a stojanů příslušný vlastník, zřídí aplikační programovací rozhraní (dále jen „API“), které poskytuje bezplatný a neomezený přístup k datům podle odstavce 2, a předloží informace z tohoto API vnitrostátním přístupovým bodům.

API každého provozovatele dobíjecích bodů a výdejních stojanů, nebo případně na základě jejich vzájemného ujednání s vlastníkem těchto bodů a stojanů API příslušného vlastníka, musí splňovat společné technické požadavky stanovené Komisí v aktech v přenesené pravomoci uvedených v odstavci 6 s cílem umožnit automatizovanou a jednotnou výměnu údajů mezi provozovateli veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů a uživateli dat.

4.   Do 31. prosince 2024 členské státy zajistí, aby data uvedená v odstavci 2 tohoto článku byla otevřeným a nediskriminačním způsobem prostřednictvím jejich vnitrostátních přístupových bodů zpřístupněna všem uživatelům dat v souladu s příslušnými ustanoveními týkajícími se těchto dat v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/670 a v souladu s dodatečnými doplňkovými specifikacemi, které mohou být přijaty v souladu s odstavcem 7 tohoto článku. Pokud členské státy data v rámci svých vnitrostátních přístupových bodů agregují, mohou tyto údaje prostřednictvím API poskytnout společnému evropskému přístupovému bodu.

5.   Do 31. prosince 2026 zřídí Komise společný evropský přístupový bod, který bude fungovat jako datová brána usnadňující přístup k datům podle odstavce 2 z různých vnitrostátních přístupových bodů. Komise zajistí, aby byl společný evropský přístupový bod snadno přístupný a mohli jej využívat všichni uživatelé dat, například vytvořením zvláštního internetového portálu.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22 za účelem:

| a) | změny odstavce 2 tohoto článku tak, aby zahrnoval další druhy dat týkající se veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy nebo služeb, které jsou s touto infrastrukturou neoddělitelně spjaty a které provozovatelé této infrastruktury poskytují nebo zajišťují externě, s ohledem na technologický vývoj nebo nové služby na trhu; a |
| --- | --- |

a)

změny odstavce 2 tohoto článku tak, aby zahrnoval další druhy dat týkající se veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy nebo služeb, které jsou s touto infrastrukturou neoddělitelně spjaty a které provozovatelé této infrastruktury poskytují nebo zajišťují externě, s ohledem na technologický vývoj nebo nové služby na trhu; a

| b) | doplnění tohoto nařízení stanovením společných technických požadavků na společné aplikační programovací rozhraní s cílem umožnit automatizovanou a jednotnou výměnu dat mezi provozovateli veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy a uživateli dat. |
| --- | --- |

b)

doplnění tohoto nařízení stanovením společných technických požadavků na společné aplikační programovací rozhraní s cílem umožnit automatizovanou a jednotnou výměnu dat mezi provozovateli veřejně přístupných dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy a uživateli dat.

7.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví:

| a) | specifikace, které doplňují specifikace stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/670 týkající se formátu, četnosti a kvality dat, v nichž mají být data uvedená v odstavci 2 tohoto článku a v aktech v přenesené pravomoci přijatých na základě odstavce 6 tohoto článku zpřístupněna; |
| --- | --- |

a)

specifikace, které doplňují specifikace stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/670 týkající se formátu, četnosti a kvality dat, v nichž mají být data uvedená v odstavci 2 tohoto článku a v aktech v přenesené pravomoci přijatých na základě odstavce 6 tohoto článku zpřístupněna;

| b) | podrobné postupy zajišťující dostupnost a přístupnost dat požadovaných podle tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

podrobné postupy zajišťující dostupnost a přístupnost dat požadovaných podle tohoto článku.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 2.

Těmito prováděcími akty není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU (32) ani akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty přijaté na jejím základě.

8.   Akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty uvedené v odstavcích 6 a 7 stanoví přiměřená přechodná období předtím, než se ustanovení v nich obsažená nebo jejich změny stanou pro provozovatele nebo vlastníky dobíjecích bodů a výdejních stojanů s alternativními palivy závaznými.

Článek 21

Společné technické specifikace

1.   Použijí se technické specifikace stanovené v příloze II.

2.   V souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1025/2012 může Komise požádat evropské normalizační organizace, aby vypracovaly evropské normy stanovující technické specifikace pro oblasti uvedené v příloze II tohoto nařízení, pro něž Komise nepřijala žádné společné technické specifikace.

3.   Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 22 za účelem:

| a) | změny přílohy II zavedením technických specifikací pro oblasti uvedené v této příloze s cílem umožnit plnou technickou interoperabilitu dobíjecí a čerpací infrastruktury, co se týče fyzických spojení, výměny informací a přístupu pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace v těchto oblastech; a |
| --- | --- |

a)

změny přílohy II zavedením technických specifikací pro oblasti uvedené v této příloze s cílem umožnit plnou technickou interoperabilitu dobíjecí a čerpací infrastruktury, co se týče fyzických spojení, výměny informací a přístupu pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace v těchto oblastech; a

| b) | změny přílohy II prostřednictvím aktualizace odkazů na normy uvedené v technických specifikacích stanovených v uvedené příloze, a to bez zbytečného odkladu a nejpozději 12 měsíců po přijetí příslušných norem. |
| --- | --- |

b)

změny přílohy II prostřednictvím aktualizace odkazů na normy uvedené v technických specifikacích stanovených v uvedené příloze, a to bez zbytečného odkladu a nejpozději 12 měsíců po přijetí příslušných norem.

4.   Mají-li se akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 3 vztahovat na stávající infrastruktury, musí být tyto akty v přenesené pravomoci založeny na analýze nákladů a přínosů, kterou je třeba spolu s těmito akty v přenesené pravomoci předložit Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Pokud jsou evropské normy stanovující technické specifikace určitého paliva vypracovány poté, co Komise přijala prováděcí akt uvedený v čl. 19 odst. 4 druhém pododstavci, a pokud tyto normy obsahují ustanovení požadující označování pro doložení souladu s dotčenými normami a odkazují na grafické vyjádření, včetně systémů barevného kódování, změny přílohy II přijaté prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci uvedených v odstavci 3 tohoto článku musí zahrnovat údaje o tom, které z těchto norem nebo prováděcích aktů se mají použít, a případně příslušné prováděcí akty zrušit.

6.   Změny přílohy II přijaté prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci uvedených v odstavci 3 musí zahrnovat přiměřená přechodná období pro veškeré technické specifikace, které tyto akty v přenesené pravomoci zavádějí nebo mění, během nichž nejsou pro dotčenou infrastrukturu závazné.

Článek 22

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 20 a 21 je Komisi svěřena na dobu pěti let od 13. dubna 2024. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 20 a 21 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 20 a 21 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.

Článek 23

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 24

Podávání zpráv a přezkum

1.   Do 31. prosince 2024 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o technologické připravenosti a připravenosti trhu zaměřenou na těžká vozidla. Tato zpráva zohlední počáteční údaje o preferencích trhu. Rovněž zohlední technologický vývoj a vývoj technických specifikací, jichž bylo do uvedeného data dosaženo, a vývoj očekávaný v krátkodobém horizontu, zejména pokud jde o normy a technologie v oblasti dobíjení a doplňování paliva, jako jsou normy pro vysoce výkonné dobíjení a elektrické silniční systémy, a v oblasti používání kapalného vodíku.

Pokud jde o vodíkové čerpací stanice, Komise rovněž posoudí požadavky uvedené v článku 6 s ohledem na technologický vývoj a vývoj na trhu, potřebu stanovit pro tyto stanice vyšší kapacitu, potřebu stanovit pro čerpací infrastrukturu pro kapalný vodík obecné cíle, jakož i datum pro rozšíření požadavků na zavádění vodíkových čerpacích stanic do globální sítě TEN-T.

2.   Do 31. prosince 2026 a poté každých pět let provede Komise přezkum tohoto nařízení.

Ve svém přezkumu Komise posoudí zejména tyto prvky:

| a) | zda jsou prahové hodnoty dopravy uvedené v čl. 3 odst. 6 a 7, v čl. 4 odst. 4 a 5 a v čl. 6 odst. 4 stále relevantní vzhledem k očekávanému nárůstu podílu vozidel na vodíkový pohon nebo bateriových elektrických vozidel na celkovém počtu vozidel provozovaných v Unii; |
| --- | --- |

a)

zda jsou prahové hodnoty dopravy uvedené v čl. 3 odst. 6 a 7, v čl. 4 odst. 4 a 5 a v čl. 6 odst. 4 stále relevantní vzhledem k očekávanému nárůstu podílu vozidel na vodíkový pohon nebo bateriových elektrických vozidel na celkovém počtu vozidel provozovaných v Unii;

| b) | zda jsou elektronické platební prostředky uvedené v čl. 5 odst. 1 stále vhodné; |
| --- | --- |

b)

zda jsou elektronické platební prostředky uvedené v čl. 5 odst. 1 stále vhodné;

| c) | fungování mechanismu stanovování cen pro veřejně přístupné dobíjecí stanice, a zda složky tvorby cen stanovené v čl. 5 odst. 4 poskytují spotřebitelům jasné a dostatečné informace; |
| --- | --- |

c)

fungování mechanismu stanovování cen pro veřejně přístupné dobíjecí stanice, a zda složky tvorby cen stanovené v čl. 5 odst. 4 poskytují spotřebitelům jasné a dostatečné informace;

| d) | možné snížení prahu hrubé prostornosti stanoveného v článku 9, jakož i možné rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na další typy lodí v návaznosti na příslušné úpravy v ostatních příslušných právních aktech Unie; |
| --- | --- |

d)

možné snížení prahu hrubé prostornosti stanoveného v článku 9, jakož i možné rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na další typy lodí v návaznosti na příslušné úpravy v ostatních příslušných právních aktech Unie;

| e) | současný stav a budoucí vývoj trhu v oblasti letecké dopravy využívající vodíkový a elektrický pohon; |
| --- | --- |

e)

současný stav a budoucí vývoj trhu v oblasti letecké dopravy využívající vodíkový a elektrický pohon;

| f) | účinky tohoto nařízení, pokud jde o potenciál a rozsah úniku uhlíku. |
| --- | --- |

f)

účinky tohoto nařízení, pokud jde o potenciál a rozsah úniku uhlíku.

V rámci tohoto přezkumu Komise rovněž posoudí, do jaké míry splnilo provádění tohoto nařízení své cíle a do jaké míry ovlivnilo konkurenceschopnost příslušných odvětví, na něž se vztahuje. Tento přezkum se rovněž zaměří na interakci mezi tímto nařízením a ostatními příslušnými právními akty Unie a určí jakákoli ustanovení, která by mohla být aktualizována a zjednodušena, jakož i kroky a opatření, které byly nebo by mohly být přijaty za účelem snížení celkového tlaku na náklady v příslušných odvětvích. Součástí analýzy Komise zaměřené na účinnost tohoto nařízení bude rovněž posouzení zátěže, kterou toto nařízení klade na podniky.

3.   Komise s ohledem na výsledek tohoto přezkumu případně zváží, zda k posouzení podle odstavce 2 připojí návrh na změnu tohoto nařízení.

Článek 25

Zrušení

1.   Směrnice 2014/94/EU a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/1745 a (EU) 2021/1444 se zrušují s účinkem ode dne 13. dubna 2024.

2.   Odkazy na směrnici 2014/94/EU se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze IV.

Článek 26

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 13. dubna 2024.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 13. září 2023.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 138.

1

(2)  
  Úř. věst. C 270, 13.7.2022, s. 38.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. července 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 25. července 2023.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 ze dne 17. dubna 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla a kterým se zrušují nařízení (ES) č. 443/2009 a (EU) č. 510/2011 (Úř. věst. L 111, 25.4.2019, s. 13).

6

2

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 ze dne 20. června 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nová těžká vozidla a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EU) 2018/956 a směrnice Rady 96/53/ES (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 202).

7

2

(8)  Nařízení (EU) 2023/1805 Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. září 2023 o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES (viz strana 48 v tomto čísle Úředního věstníku).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES ze dne 16. února 1998 o ochraně spotřebitelů při označování cen výrobků nabízených spotřebiteli (Úř. věst. L 80, 18.3.1998, s. 27).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 70).

14

(15)  Nařízení Rady (EU) 2021/2085 ze dne 19. listopadu 2021, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa a zrušují nařízení (ES) č. 219/2007, (EU) č. 557/2014, (EU) č. 558/2014, (EU) č. 559/2014, (EU) č. 560/2014, (EU) č. 561/2014 a (EU) č. 642/2014 (Úř. věst. L 427, 30.11.2021, s. 17).

15

(16)  Směrnice Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (Úř. věst. L 272, 25.10.1996, s. 36).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 ze dne 5. června 2019 o vnitřním trhu s elektřinou (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 54).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých silničních vozidel na podporu nízkoemisní mobility (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/94/ES ze dne 13. prosince 1999 o dostupnosti informací pro spotřebitele o spotřebě paliva a emisích CO2 při prodeji nových osobních automobilů (Úř. věst. L 12, 18.1.2000, s. 16).

19

2

(20)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/670 ze dne 2. února 2022, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o poskytování informačních služeb o dopravním provozu v reálném čase v celé EU (Úř. věst. L 122, 25.4.2022, s. 1).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

21

(22)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/1745 ze dne 13. srpna 2019, kterým se doplňuje a mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU, pokud jde o dobíjecí stanice pro motorová vozidla kategorie L, dodávky elektřiny z pevniny pro plavidla vnitrozemské plavby, dodávky vodíku pro silniční dopravu a dodávky zemního plynu pro silniční a vodní dopravu, a zrušuje nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/674 (Úř. věst. L 268, 22.10.2019, s. 1).

24

(25)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1444 ze dne 17. června 2021, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU, pokud jde o normy pro dobíjecí stanice pro elektrické autobusy (Úř. věst. L 313, 6.9.2021, s. 1).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 55).

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35).

29

(30)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1012 ze dne 7. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006, pokud jde o zavedení norem upřesňujících úroveň služeb a ochrany bezpečných a chráněných parkovacích ploch a postupů pro jejich certifikaci (Úř. věst. L 170, 28.6.2022, s. 27).

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 ze dne 15. února 2017, kterým se zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů (Úř. věst. L 57, 3.3.2017, s. 1).

31

(32)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 1).

32

---

PŘÍLOHA I

Podávání zpráv

Vnitrostátní zpráva o pokroku uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení musí obsahovat alespoň tyto prvky:

| 1. | stanovení cílů






  a) | prognózy zavedení vozidel k 31. prosinci 2025, 2030 a 2035 týkající se:






  — | lehkých vozidel, samostatně lehkých bateriových elektrických vozidel, lehkých plug-in hybridních vozidel a lehkých vozidel na vodíkový pohon, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

stanovení cílů

a)

prognózy zavedení vozidel k 31. prosinci 2025, 2030 a 2035 týkající se:

—

lehkých vozidel, samostatně lehkých bateriových elektrických vozidel, lehkých plug-in hybridních vozidel a lehkých vozidel na vodíkový pohon,

| — | těžkých vozidel, samostatně těžkých bateriových elektrických vozidel a těžkých vozidel na vodíkový pohon; |
| --- | --- |

—

těžkých vozidel, samostatně těžkých bateriových elektrických vozidel a těžkých vozidel na vodíkový pohon;

| b) | cíle k 31. prosinci 2025, 2027, 2030 a 2035 týkající se:






  — | dobíjecí infrastruktury pro lehká elektrická vozidla: počet dobíjecích stanic a výstupní výkon (klasifikace dobíjecích stanic v souladu s přílohou III), |
| --- | --- | --- |

b)

cíle k 31. prosinci 2025, 2027, 2030 a 2035 týkající se:

—

dobíjecí infrastruktury pro lehká elektrická vozidla: počet dobíjecích stanic a výstupní výkon (klasifikace dobíjecích stanic v souladu s přílohou III),

| — | případně rozvoje veřejně nepřístupných dobíjecích stanic pro lehká elektrická vozidla, |
| --- | --- |

—

případně rozvoje veřejně nepřístupných dobíjecích stanic pro lehká elektrická vozidla,

| — | dobíjecí infrastruktury pro těžká elektrická vozidla: počet dobíjecích stanic a výstupní výkon, |
| --- | --- |

—

dobíjecí infrastruktury pro těžká elektrická vozidla: počet dobíjecích stanic a výstupní výkon,

| — | případně rozvoje veřejně nepřístupných dobíjecích stanic pro těžká elektrická vozidla, |
| --- | --- |

—

případně rozvoje veřejně nepřístupných dobíjecích stanic pro těžká elektrická vozidla,

| — | vodíkových čerpacích stanic: počet čerpacích stanic, kapacita čerpacích stanic a poskytovaný konektor; |
| --- | --- |

—

vodíkových čerpacích stanic: počet čerpacích stanic, kapacita čerpacích stanic a poskytovaný konektor;

| — | silničních čerpacích stanic pro zkapalněný metan: počet čerpacích stanic a kapacita stanic, |
| --- | --- |

—

silničních čerpacích stanic pro zkapalněný metan: počet čerpacích stanic a kapacita stanic,

| — | výdejních stojanů se zkapalněným metanem v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T, včetně umístění (přístavu) a kapacity na jeden přístav, |
| --- | --- |

—

výdejních stojanů se zkapalněným metanem v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T, včetně umístění (přístavu) a kapacity na jeden přístav,

| — | dodávek elektřiny z pevniny v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T, včetně přesného umístění (přístavu) a kapacity každého zařízení v přístavu, |
| --- | --- |

—

dodávek elektřiny z pevniny v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T, včetně přesného umístění (přístavu) a kapacity každého zařízení v přístavu,

| — | dodávek elektřiny z pevniny ve vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T, včetně umístění (přístavu) a kapacity, |
| --- | --- |

—

dodávek elektřiny z pevniny ve vnitrozemských přístavech hlavní sítě TEN-T a globální sítě TEN-T, včetně umístění (přístavu) a kapacity,

| — | dodávek elektřiny pro stojící letadla, počet zařízení na jednotlivá letiště hlavní sítě TEN-T nebo letiště globální sítě TEN-T, |
| --- | --- |

—

dodávek elektřiny pro stojící letadla, počet zařízení na jednotlivá letiště hlavní sítě TEN-T nebo letiště globální sítě TEN-T,

| — | případně dalších vnitrostátních obecných a specifických cílů, pro něž neexistují celounijní povinné vnitrostátní cíle. U infrastruktury pro alternativní paliva v přístavech, na letištích a na železnicích musí být uvedeno umístění a kapacita/velikost příslušného zařízení; |
| --- | --- |

—

případně dalších vnitrostátních obecných a specifických cílů, pro něž neexistují celounijní povinné vnitrostátní cíle. U infrastruktury pro alternativní paliva v přístavech, na letištích a na železnicích musí být uvedeno umístění a kapacita/velikost příslušného zařízení;

| 2. | míra využití: u kategorií uvedených v bodě 1 písm. b) podávání zpráv o využívání zmíněné infrastruktury; |
| --- | --- |

2.

míra využití: u kategorií uvedených v bodě 1 písm. b) podávání zpráv o využívání zmíněné infrastruktury;

| 3. | úroveň dosažení vnitrostátních obecných cílů stanovených pro zavádění alternativních paliv u různých druhů dopravy (silniční, železniční, vodní a letecké):






  — | případně úroveň dosažení obecných cílů týkajících se zavádění infrastruktury uvedených v bodě 1 písm. b) pro všechny příslušné druhy dopravy, zejména pro dobíjecí stanice, elektrický silniční systém (je-li to relevantní), vodíkové čerpací stanice, dodávky elektřiny z pevniny v námořních a vnitrozemských přístavech, doplňování zkapalněného metanu v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T, další infrastrukturu pro alternativní paliva v přístavech, dodávky elektřiny stojícím letadlům, |
| --- | --- | --- |

3.

úroveň dosažení vnitrostátních obecných cílů stanovených pro zavádění alternativních paliv u různých druhů dopravy (silniční, železniční, vodní a letecké):

—

případně úroveň dosažení obecných cílů týkajících se zavádění infrastruktury uvedených v bodě 1 písm. b) pro všechny příslušné druhy dopravy, zejména pro dobíjecí stanice, elektrický silniční systém (je-li to relevantní), vodíkové čerpací stanice, dodávky elektřiny z pevniny v námořních a vnitrozemských přístavech, doplňování zkapalněného metanu v námořních přístavech hlavní sítě TEN-T, další infrastrukturu pro alternativní paliva v přístavech, dodávky elektřiny stojícím letadlům,

| — | u dobíjecích bodů, s upřesněním poměru veřejné a soukromé infrastruktury, |
| --- | --- |

—

u dobíjecích bodů, s upřesněním poměru veřejné a soukromé infrastruktury,

| — | zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v městských uzlech, |
| --- | --- |

—

zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v městských uzlech,

| 4. | přezkum případů, kdy členské státy využily odchylky stanovené v čl. 3 odst. 6, 7 a 8, čl. 4 odst. 6, 7 a 8 a čl. 6 odst. 4; |
| --- | --- |

4.

přezkum případů, kdy členské státy využily odchylky stanovené v čl. 3 odst. 6, 7 a 8, čl. 4 odst. 6, 7 a 8 a čl. 6 odst. 4;

| 5. | právní opatření: informace o právních opatřeních, která mohou sestávat z právních předpisů a správních opatření na podporu vytvoření infrastruktury pro alternativní paliva, mezi něž patří stavební povolení, povolení na parkovací místa, certifikace environmentálního profilu podniků a koncese na dobíjecí a čerpací stanice; |
| --- | --- |

5.

právní opatření: informace o právních opatřeních, která mohou sestávat z právních předpisů a správních opatření na podporu vytvoření infrastruktury pro alternativní paliva, mezi něž patří stavební povolení, povolení na parkovací místa, certifikace environmentálního profilu podniků a koncese na dobíjecí a čerpací stanice;

| 6. | informace o politických opatřeních na podporu provádění vnitrostátního rámce politiky, včetně:






  — | přímých pobídek k nákupu dopravních prostředků využívajících alternativní paliva nebo k budování infrastruktury, |
| --- | --- | --- |

6.

informace o politických opatřeních na podporu provádění vnitrostátního rámce politiky, včetně:

—

přímých pobídek k nákupu dopravních prostředků využívajících alternativní paliva nebo k budování infrastruktury,

| — | dostupnosti daňových pobídek na podporu dopravních prostředků využívajících alternativní paliva a příslušné infrastruktury, |
| --- | --- |

—

dostupnosti daňových pobídek na podporu dopravních prostředků využívajících alternativní paliva a příslušné infrastruktury,

| — | využívání veřejných zakázek k podpoře alternativních paliv, včetně společného zadávání zakázek, |
| --- | --- |

—

využívání veřejných zakázek k podpoře alternativních paliv, včetně společného zadávání zakázek,

| — | nefinančních pobídek na straně poptávky, například přednostního přístupu do oblastí s omezeným přístupem, politiky v oblasti parkování a vyhrazených dopravních pruhů; |
| --- | --- |

—

nefinančních pobídek na straně poptávky, například přednostního přístupu do oblastí s omezeným přístupem, politiky v oblasti parkování a vyhrazených dopravních pruhů;

| 7. | veřejná podpora zavádění a výroby, včetně:






  — | veřejných finančních prostředků každoročně přidělených na zavádění infrastruktury pro alternativní paliva rozlišené podle druhu alternativního paliva a druhu dopravy (silniční, železniční, vodní a letecká), |
| --- | --- | --- |

7.

veřejná podpora zavádění a výroby, včetně:

—

veřejných finančních prostředků každoročně přidělených na zavádění infrastruktury pro alternativní paliva rozlišené podle druhu alternativního paliva a druhu dopravy (silniční, železniční, vodní a letecká),

| — | veřejných finančních prostředků každoročně přidělených na podporu výrobních závodů pro technologie alternativních paliv rozlišených podle druhu alternativního paliva, |
| --- | --- |

—

veřejných finančních prostředků každoročně přidělených na podporu výrobních závodů pro technologie alternativních paliv rozlišených podle druhu alternativního paliva,

| — | posouzení veškerých zvláštních potřeb během počáteční fáze zavádění infrastruktur pro alternativní paliva; |
| --- | --- |

—

posouzení veškerých zvláštních potřeb během počáteční fáze zavádění infrastruktur pro alternativní paliva;

| 8. | výzkum, technologický rozvoj a demonstrace: veřejné finanční prostředky každoročně přidělené na podporu výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací v oblasti alternativních paliv. |
| --- | --- |

8.

výzkum, technologický rozvoj a demonstrace: veřejné finanční prostředky každoročně přidělené na podporu výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací v oblasti alternativních paliv.

---

PŘÍLOHA II

Technické specifikace

1.

Technické specifikace pro dodávky elektřiny v silniční dopravě

1.1.

| — | běžné dobíjecí body na střídavý proud (AC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň zásuvkami nebo vozidlovými konektory typu 2, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017. |
| --- | --- |

—

běžné dobíjecí body na střídavý proud (AC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň zásuvkami nebo vozidlovými konektory typu 2, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017.

1.2.

| — | běžné dobíjecí body na stejnosměrný proud (DC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň konektory kombinovaného nabíjecího systému typu Combo 2, jak je popsáno v normě EN 62196-3:2014, |
| --- | --- |

—

běžné dobíjecí body na stejnosměrný proud (DC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň konektory kombinovaného nabíjecího systému typu Combo 2, jak je popsáno v normě EN 62196-3:2014,

| — | vysoce výkonné dobíjecí body na střídavý proud (AC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň konektory typu 2, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017, |
| --- | --- |

—

vysoce výkonné dobíjecí body na střídavý proud (AC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň konektory typu 2, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017,

| — | vysoce výkonné dobíjecí body na stejnosměrný proud (DC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň konektory kombinovaného nabíjecího systému typu Combo 2, jak je popsáno v normě EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

vysoce výkonné dobíjecí body na stejnosměrný proud (DC) pro elektrická vozidla musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň konektory kombinovaného nabíjecího systému typu Combo 2, jak je popsáno v normě EN 62196-3:2014.

1.3.

Veřejně přístupné dobíjecí body na střídavý proud (AC) vyhrazené pro elektrická vozidla kategorie L s výkonem do 3,7 kW musí být pro účely interoperability vybaveny alespoň jedním z těchto prvků:

| a) | zásuvkami nebo vozidlovými konektory typu 3A, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017 (pro dobíjení v režimu 3); |
| --- | --- |

a)

zásuvkami nebo vozidlovými konektory typu 3A, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017 (pro dobíjení v režimu 3);

| b) | zásuvkami vyhovujícími normě IEC 60884-1:2002+A1:2006+A2:2013 (pro dobíjení v režimu 1 nebo 2); |
| --- | --- |

b)

zásuvkami vyhovujícími normě IEC 60884-1:2002+A1:2006+A2:2013 (pro dobíjení v režimu 1 nebo 2);

1.4.

| — | běžné dobíjecí body a vysoce výkonné dobíjecí body na střídavý proud (AC) pro elektrické autobusy musí být vybaveny alespoň konektory typu 2, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017, |
| --- | --- |

—

běžné dobíjecí body a vysoce výkonné dobíjecí body na střídavý proud (AC) pro elektrické autobusy musí být vybaveny alespoň konektory typu 2, jak je popsáno v normě EN 62196-2:2017,

| — | běžné dobíjecí body a vysoce výkonné dobíjecí body na stejnosměrný proud (DC) pro elektrické autobusy musí být vybaveny alespoň konektory kombinovaného nabíjecího systému typu Combo 2, jak je popsáno v normě EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

běžné dobíjecí body a vysoce výkonné dobíjecí body na stejnosměrný proud (DC) pro elektrické autobusy musí být vybaveny alespoň konektory kombinovaného nabíjecího systému typu Combo 2, jak je popsáno v normě EN 62196-3:2014.

1.5.

| — | zařízení pro automatizované připojení instalované na infrastruktuře (pantografový sběrač), |
| --- | --- |

—

zařízení pro automatizované připojení instalované na infrastruktuře (pantografový sběrač),

| — | zařízení pro automatizované připojení instalované na střeše vozidla, |
| --- | --- |

—

zařízení pro automatizované připojení instalované na střeše vozidla,

| — | zařízení pro automatizované připojení instalované pod vozidlem, |
| --- | --- |

—

zařízení pro automatizované připojení instalované pod vozidlem,

| — | zařízení pro automatizované připojení instalované na infrastruktuře a připojené k boku nebo ke střeše vozidla. |
| --- | --- |

—

zařízení pro automatizované připojení instalované na infrastruktuře a připojené k boku nebo ke střeše vozidla.

1.6.

Technické specifikace týkající se konektoru pro dobíjení těžkých elektrických vozidel (dobíjení stejnosměrným proudem (DC)).

1.7.

Technické specifikace pro indukční statické bezdrátové dobíjení osobních automobilů a lehkých elektrických vozidel.

1.8.

Technické specifikace pro indukční statické bezdrátové dobíjení těžkých elektrických vozidel.

1.9.

Technické specifikace pro indukční dynamické bezdrátové dobíjení osobních automobilů a lehkých elektrických vozidel.

1.10.

Technické specifikace pro indukční dynamické bezdrátové dobíjení těžkých elektrických vozidel.

1.11.

Technické specifikace pro indukční statické bezdrátové dobíjení elektrických autobusů.

1.12.

Technické specifikace pro indukční dynamické bezdrátové dobíjení elektrických autobusů.

1.13.

Technické specifikace pro elektrický silniční systém týkající se nadzemního zdroje dynamického napájení prostřednictvím pantografového sběrače pro těžká elektrická vozidla.

1.14.

Technické specifikace pro elektrický silniční systém týkající se pozemního zdroje dynamického napájení prostřednictvím vodivých kolejnic pro osobní elektrické automobily, lehká elektrická vozidla a těžká elektrická vozidla.

1.15.

Technické specifikace pro výměnu baterií u elektrických vozidel kategorie L.

1.16.

Je-li to technicky možné, technické specifikace pro výměnu baterií u osobních elektrických automobilů a lehkých elektrických vozidel.

1.17.

Je-li to technicky možné, technické specifikace pro výměnu baterií u těžkých elektrických vozidel.

1.18.

Technické specifikace pro dobíjecí stanice za účelem zajištění přístupu uživatelům se zdravotním postižením.

2.

Technické specifikace pro výměnu informací v odvětví dobíjení elektrických vozidel

2.1.

Technické specifikace týkající se komunikace mezi elektrickým vozidlem a dobíjecím bodem (komunikace vozidlo-síť).

2.2.

Technické specifikace týkající se komunikace mezi dobíjecím bodem a řídicím systémem dobíjecího bodu (back-end komunikace).

2.3.

Technické specifikace týkající se komunikace mezi provozovatelem dobíjecího bodu, poskytovateli služeb elektromobility a e-roamingovými platformami.

2.4.

Technické specifikace týkající se komunikace mezi provozovatelem dobíjecího bodu a provozovateli distribuční soustavy.

3.

Technické specifikace pro dodávky vodíku pro silniční vozidla

3.1.

Venkovní vodíkové výdejní stojany na plynný vodík používaný jako palivo v motorových vozidlech musí splňovat alespoň požadavky na interoperabilitu popsané v normě EN 17127:2020.

3.2.

Jakostní charakteristika vodíku vydávaného vodíkovými výdejními stojany pro motorová vozidla musí splňovat požadavky popsané v normě EN 17124:2022. V ní jsou rovněž popsány metody pro zajištění požadované jakosti vodíku.

3.3.

Palivový algoritmus musí splňovat požadavky normy EN 17127:2020.

3.4.

Poté, co je postup certifikace normy EN ISO 17268:2020 uzavřen, musí konektory pro motorová vozidla pro účely čerpání plynného vodíku splňovat alespoň tuto normu.

3.5.

Technické specifikace konektorů pro výdejní stojany vydávající plynný (stlačený) vodík pro těžká vozidla.

3.6.

Technické specifikace konektorů pro výdejní stojany vydávající zkapalněný vodík pro těžká vozidla.

4.

Technické specifikace pro metan v silniční dopravě

4.1.

Výdejní stojany se stlačeným zemním plynem (CNG) pro motorová vozidla musí splňovat plnicí tlak (provozní tlak) 20,0 MPa (200 bar) při 15 °C. V souladu s normou EN ISO 16923:2018 je povolen maximální plnicí tlak 26,0 MPa s „kompenzací teploty“.

4.2.

Profil konektoru musí být v souladu s předpisem č. 110 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů, který odkazuje na části I a II normy EN ISO 14469:2017.

4.3.

Výdejní stojany se zkapalněným metanem pro motorová vozidla musí splňovat požadavek nižšího plnicího tlaku, než je maximální přípustný pracovní tlak nádrže vozidla, jak je uvedeno v normě EN ISO 16924:2018 „Plnicí stanice pro zemní plyn – LNG stanice pro plnění vozidel“. Kromě toho musí profil konektoru splňovat normu EN ISO 12617:2017 „Silniční vozidla – konektor pro doplňování zkapalněného zemního plynu (LNG) –3,1 MPa konektor“.

5.

Technické specifikace pro dodávky elektřiny pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu

5.1.

Dodávky elektřiny z pevniny pro námořní lodě, včetně návrhu, instalace a zkoušení systémů, musí splňovat alespoň technické specifikace normy IEC/IEEE 80005-1:2019/AMD1:2022 pro vysokonapěťové břehové přípojky.

5.2.

Vidlice, zásuvky a spřahovače lodí pro vysokonapěťové břehové přípojky musí splňovat alespoň technické specifikace normy IEC 62613-1:2019.

5.3.

Dodávky elektřiny z pevniny pro plavidla vnitrozemské plavby musí v závislosti na energetických požadavcích splňovat alespoň normu EN 15869-2:2019 nebo normu EN 16840:2017.

5.4.

Technické specifikace pro dobíjecí body umožňující námořním lodím dobíjení baterií elektřinou z pevniny, včetně interkonektivity a interoperability systémů pro námořní lodě.

5.5.

Technické specifikace pro dobíjecí body umožňující plavidlům vnitrozemské plavby dobíjení baterií elektřinou z pevniny, včetně interkonektivity a interoperability systémů pro plavidla vnitrozemské plavby.

5.6.

Technické specifikace pro komunikační rozhraní mezi plavidlem a přístavem v rámci automatizované dodávky elektřiny z pevniny a systémů dobíjení baterií pro námořní lodě.

5.7.

Technické specifikace pro komunikační rozhraní mezi plavidlem a přístavem v rámci automatizované dodávky elektřiny z pevniny a systémů dobíjení baterií pro plavidla vnitrozemské plavby.

5.8.

Je-li to technicky možné, technické specifikace pro výměnu a dobíjení baterií plavidel vnitrozemské plavby na pevninských stanicích.

6.

Technické specifikace pro doplňování vodíku pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu

6.1.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování plynného (stlačeného) vodíku pro námořní lodě na vodíkový pohon.

6.2.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování plynného (stlačeného) vodíku pro plavidla vnitrozemské plavby na vodíkový pohon.

6.3.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování zkapalněného vodíku pro námořní lodě na vodíkový pohon.

6.4.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování zkapalněného vodíku pro plavidla vnitrozemské plavby na vodíkový pohon.

7.

Technické specifikace pro doplňování metanolu pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu

7.1.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování metanolu pro námořní lodě poháněné metanolem.

7.2.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování metanolu pro plavidla vnitrozemské plavby poháněná metanolem.

8.

Technické specifikace pro doplňování amoniaku pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu

8.1.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování amoniaku pro námořní lodě poháněné amoniakem.

8.2.

Technické specifikace pro výdejní stojany a doplňování amoniaku pro plavidla vnitrozemské plavby poháněná amoniakem.

9.

Technické specifikace pro výdejní stojany se zkapalněným metanem pro námořní dopravu a vnitrozemskou plavbu

9.1.

Výdejní stojany se zkapalněným metanem pro námořní lodě, na které se nevztahuje Mezinárodní předpis pro stavbu a vybavení lodí hromadně přepravujících zkapalněné plyny (předpis IGC), musí splňovat alespoň normu EN ISO 20519:2017.

9.2.

Výdejní stojany se zkapalněným metanem pro plavidla vnitrozemské plavby musí splňovat alespoň normu EN ISO 20519:2017 (části 5.3 až 5.7), a to pouze pro účely interoperability.

10.

Technické specifikace týkající se označování paliv

10.1.

Štítek „Paliva – Identifikace kompatibility vozidla – Grafické vyjádření informací pro spotřebitele“ musí být v souladu s normou EN 16942:2016+A1:2021.

10.2.

„Identifikace kompatibility vozidel a infrastruktur – Grafické vyjádření informací pro zákazníky na dobíjecím místě pro elektromobily“ musí být v souladu alespoň s normou EN 17186:2019.

10.3.

Společná metodika pro srovnávání jednotkových cen alternativních paliv stanovená prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/732 (1).

10.4.

Technické specifikace elektrických dobíjecích stanic a vodíkových čerpacích stanic pro železniční dopravu.

---

(1)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/732 ze dne 17. května 2018 o společné metodice srovnávání jednotkových cen alternativních paliv v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (Úř. věst. L 123, 18.5.2018, s. 85).

1

---

PŘÍLOHA III

Požadavky na podávání zpráv o zavádění elektrických vozidel a veřejně přístupné dobíjecí infrastruktury

1.

| — | bateriová elektrická vozidla, samostatně pro kategorie M1, N1, M2/3 a N2/3 |
| --- | --- |

—

bateriová elektrická vozidla, samostatně pro kategorie M1, N1, M2/3 a N2/3

| — | plug-in hybridní vozidla, samostatně pro kategorie M1, N1, M2/3 a N2/3 |
| --- | --- |

—

plug-in hybridní vozidla, samostatně pro kategorie M1, N1, M2/3 a N2/3

2.

| Kategorie | Dílčí kategorie | Maximální výstupní výkon | Definice podle článku 2 tohoto nařízení |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategorie 1 (střídavý proud) | Dobíjecí bod se střídavým proudem,
  jednofázovým, s pomalým dobíjením | P < 7,4 kW | Běžný dobíjecí bod |
| Dobíjecí bod se střídavým proudem,
  třífázovým, se středně rychlým dobíjením | 7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW |
| Dobíjecí bod se střídavým proudem,
  třífázovým, s rychlým dobíjením | P > 22 kW | Vysoce výkonný dobíjecí bod |
| Kategorie 2 (stejnosměrný proud) | Dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s pomalým dobíjením | P < 50 kW |
| Dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s rychlým dobíjením | 50 kW ≤ P < 150 kW |
| Úroveň 1 – dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s velmi rychlým dobíjením | 150 kW ≤ P < 350 kW |
| Úroveň 2 – dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s ultrarychlým dobíjením | P ≥ 350 kW |

Kategorie

Dílčí kategorie

Maximální výstupní výkon

Definice podle článku 2 tohoto nařízení

Kategorie 1 (střídavý proud)

Dobíjecí bod se střídavým proudem,

jednofázovým, s pomalým dobíjením

P < 7,4 kW

Běžný dobíjecí bod

Dobíjecí bod se střídavým proudem,

třífázovým, se středně rychlým dobíjením

7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW

Dobíjecí bod se střídavým proudem,

třífázovým, s rychlým dobíjením

P > 22 kW

Vysoce výkonný dobíjecí bod

Kategorie 2 (stejnosměrný proud)

Dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s pomalým dobíjením

P < 50 kW

Dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s rychlým dobíjením

50 kW ≤ P < 150 kW

Úroveň 1 – dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s velmi rychlým dobíjením

150 kW ≤ P < 350 kW

Úroveň 2 – dobíjecí bod se stejnosměrným proudem s ultrarychlým dobíjením

P ≥ 350 kW

3.

| — | počet dobíjecích bodů, který se vykazuje pro každou jednotlivou kategorii uvedenou v bodě 2, |
| --- | --- |

—

počet dobíjecích bodů, který se vykazuje pro každou jednotlivou kategorii uvedenou v bodě 2,

| — | počet dobíjecích stanic, který se vykazuje pro každou jednotlivou kategorii uvedenou v bodě 2, |
| --- | --- |

—

počet dobíjecích stanic, který se vykazuje pro každou jednotlivou kategorii uvedenou v bodě 2,

| — | celkový agregovaný výstupní výkon dobíjecích stanic. |
| --- | --- |

—

celkový agregovaný výstupní výkon dobíjecích stanic.

---

PŘÍLOHA IV

Srovnávací tabulka

| Směrnice 2014/94/EU | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Článek 2 | Článek 2 |
| Článek 3 | Článek 14 |
| Článek 4 | Články 3, 4, 5, 9 a 10 |
| Článek 5 | Článek 6 |
| - | Článek 7 |
| Článek 6 | Články 8 a 11 |
| - | Článek 12 |
| - | Článek 13 |
| Článek 7 | Článek 19 |
| Článek 8 | Článek 22 |
| Článek 9 | Článek 23 |
| Článek 10 | Články 15, 16 a 24 |
| - | Článek 17 |
| - | Článek 18 |
| - | Článek 20 |
| - | Článek 21 |
| - | Článek 25 |
| Článek 11 | - |
| Článek 12 | Článek 26 |
| Článek 13 | - |
| Příloha I | Příloha I |
| Příloha II | Příloha II |
| - | Příloha III |

Směrnice 2014/94/EU

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Článek 2

Článek 2

Článek 3

Článek 14

Článek 4

Články 3, 4, 5, 9 a 10

Článek 5

Článek 6

-

Článek 7

Článek 6

Články 8 a 11

-

Článek 12

-

Článek 13

Článek 7

Článek 19

Článek 8

Článek 22

Článek 9

Článek 23

Článek 10

Články 15, 16 a 24

-

Článek 17

-

Článek 18

-

Článek 20

-

Článek 21

-

Článek 25

Článek 11

-

Článek 12

Článek 26

Článek 13

-

Příloha I

Příloha I

Příloha II

Příloha II

-

Příloha III

---

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/48

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/1805

ze dne 13. září 2023

o využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořní dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Námořní doprava se na objemu zahraničního obchodu Unie podílí přibližně 75 % a na objemu jejího vnitřního obchodu 31 %. V přístavech členských států se ročně nalodí nebo vylodí 400 milionů cestujících, včetně asi 14 milionů na výletních osobních lodích. Námořní doprava je proto zásadní součástí dopravního systému Unie a má pro její hospodářství stěžejní význam. Trh námořní dopravy je vystaven silné konkurenci mezi hospodářskými subjekty v Unii i mimo ni, pro které jsou rovné podmínky nezbytné. Stabilita a prosperita trhu námořní dopravy a hospodářských subjektů působících v tomto odvětví závisí na jasném a harmonizovaném politickém rámci, ve kterém mohou provozovatelé námořní dopravy, přístavy a další aktéři působit na základě rovných příležitostí. Dojde-li k narušení trhu, hrozí riziko znevýhodnění provozovatelů námořní dopravy nebo přístavů ve srovnání s jejich konkurenty v odvětví námořní dopravy nebo v jiných odvětvích dopravy. Toto znevýhodnění může mít potom za následek ztrátu konkurenceschopnosti odvětví námořní dopravy, úbytek pracovních míst a ztrátu propojenosti pro občany a podniky. |
| --- | --- |

(1)

Námořní doprava se na objemu zahraničního obchodu Unie podílí přibližně 75 % a na objemu jejího vnitřního obchodu 31 %. V přístavech členských států se ročně nalodí nebo vylodí 400 milionů cestujících, včetně asi 14 milionů na výletních osobních lodích. Námořní doprava je proto zásadní součástí dopravního systému Unie a má pro její hospodářství stěžejní význam. Trh námořní dopravy je vystaven silné konkurenci mezi hospodářskými subjekty v Unii i mimo ni, pro které jsou rovné podmínky nezbytné. Stabilita a prosperita trhu námořní dopravy a hospodářských subjektů působících v tomto odvětví závisí na jasném a harmonizovaném politickém rámci, ve kterém mohou provozovatelé námořní dopravy, přístavy a další aktéři působit na základě rovných příležitostí. Dojde-li k narušení trhu, hrozí riziko znevýhodnění provozovatelů námořní dopravy nebo přístavů ve srovnání s jejich konkurenty v odvětví námořní dopravy nebo v jiných odvětvích dopravy. Toto znevýhodnění může mít potom za následek ztrátu konkurenceschopnosti odvětví námořní dopravy, úbytek pracovních míst a ztrátu propojenosti pro občany a podniky.

| (2) | Podle Zprávy o modré ekonomice EU za rok 2022 vytvořila modrá ekonomika EU v roce 2014 celkem přibližně 5,7 milionu pracovních míst, z čehož 3,2 milionu bylo vytvořeno přímým zaměstnáním v zavedených odvětvích a dalších 2,5 milionu bylo vytvořeno prostřednictvím jednotlivých dodavatelských řetězců. Tato zpráva rovněž uvádí, že v roce 2014 bylo jen v námořních přístavech Unie vytvořeno přibližně 2,5 milionu pracovních míst (přímých i nepřímých). Z tohoto počtu pracovních míst bylo v odvětvových statistikách zaznamenáno jen přibližně 0,5 milionu, neboť námořní přístavy vytvářejí pracovní místa a hospodářské výhody i v jiných odvětvích, jako jsou logistické služby a služby námořní lodní dopravy. Sedm zavedených odvětví modré ekonomiky EU vytvořilo v roce 2019 hrubou přidanou hodnotu ve výši 183,9 miliardy EUR (3). |
| --- | --- |

(2)

Podle Zprávy o modré ekonomice EU za rok 2022 vytvořila modrá ekonomika EU v roce 2014 celkem přibližně 5,7 milionu pracovních míst, z čehož 3,2 milionu bylo vytvořeno přímým zaměstnáním v zavedených odvětvích a dalších 2,5 milionu bylo vytvořeno prostřednictvím jednotlivých dodavatelských řetězců. Tato zpráva rovněž uvádí, že v roce 2014 bylo jen v námořních přístavech Unie vytvořeno přibližně 2,5 milionu pracovních míst (přímých i nepřímých). Z tohoto počtu pracovních míst bylo v odvětvových statistikách zaznamenáno jen přibližně 0,5 milionu, neboť námořní přístavy vytvářejí pracovní místa a hospodářské výhody i v jiných odvětvích, jako jsou logistické služby a služby námořní lodní dopravy. Sedm zavedených odvětví modré ekonomiky EU vytvořilo v roce 2019 hrubou přidanou hodnotu ve výši 183,9 miliardy EUR (3).

| (3) | Podle doprovodného pracovního dokumentu Komise ke sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020 nazvanému „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“ zůstává námořní doprava ve srovnání s jinými druhy dopravy druhem dopravy s nejvyšší uhlíkovou účinností na tunokilometr. Současně lodní doprava do přístavů nebo z přístavů v Evropském hospodářském prostoru představuje přibližně 11 % veškerých emisí oxidu uhličitého (CO2) Unie z dopravy a 3–4 % celkových emisí CO2 Unie. Očekává se, že nebudou-li přijata další opatření, emise CO2 z námořní dopravy se zvýší. K rychlému snížení emisí skleníkových plynů směrem k nulovým čistým emisím skleníkových plynů nejpozději do roku 2050 musí přispívat všechna odvětví hospodářství Unie, jak je zakotveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (4). Je proto zcela nezbytné, aby Unie vytyčila vhodný plán pro rychlou ekologickou transformaci odvětví námořní dopravy, který by rovněž pomohl udržet a dále podporovat celosvětové vedoucí postavení Unie v oblasti ekologických technologií, služeb a řešení a dále podněcovat vytváření pracovních míst v souvisejících hodnotových řetězcích při zachování konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(3)

Podle doprovodného pracovního dokumentu Komise ke sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020 nazvanému „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“ zůstává námořní doprava ve srovnání s jinými druhy dopravy druhem dopravy s nejvyšší uhlíkovou účinností na tunokilometr. Současně lodní doprava do přístavů nebo z přístavů v Evropském hospodářském prostoru představuje přibližně 11 % veškerých emisí oxidu uhličitého (CO2) Unie z dopravy a 3–4 % celkových emisí CO2 Unie. Očekává se, že nebudou-li přijata další opatření, emise CO2 z námořní dopravy se zvýší. K rychlému snížení emisí skleníkových plynů směrem k nulovým čistým emisím skleníkových plynů nejpozději do roku 2050 musí přispívat všechna odvětví hospodářství Unie, jak je zakotveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (4). Je proto zcela nezbytné, aby Unie vytyčila vhodný plán pro rychlou ekologickou transformaci odvětví námořní dopravy, který by rovněž pomohl udržet a dále podporovat celosvětové vedoucí postavení Unie v oblasti ekologických technologií, služeb a řešení a dále podněcovat vytváření pracovních míst v souvisejících hodnotových řetězcích při zachování konkurenceschopnosti.

| (4) | S cílem posílit závazek Unie v oblasti klimatu podle Pařížské dohody (5) přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“) je cílem nařízení (EU) 2021/1119 snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů (emise po odečtení pohlcení) nejméně o 55 % ve srovnání s úrovněmi z roku 1990 a nasměrovat Unii na cestu k tomu, aby se nejpozději do roku 2050 stala klimaticky neutrální. K podpoře a urychlení využívání udržitelně vyráběných obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, mimo jiné i v odvětví námořní dopravy, jsou dále zapotřebí různé doplňkové politické nástroje při dodržování zásady technologické neutrality. K nezbytnému vývoji technologií a jejich zavádění musí dojít do roku 2030, aby bylo možné připravit se na mnohem rychlejší změny v následujícím období. Je rovněž zcela nezbytné podporovat inovace a výzkum v oblasti vznikajících a budoucích inovací, jako jsou nová alternativní paliva, ekologický design, materiály na biologické bázi, větrný pohon a pohon s pomocí větru. |
| --- | --- |

(4)

S cílem posílit závazek Unie v oblasti klimatu podle Pařížské dohody (5) přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“) je cílem nařízení (EU) 2021/1119 snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů (emise po odečtení pohlcení) nejméně o 55 % ve srovnání s úrovněmi z roku 1990 a nasměrovat Unii na cestu k tomu, aby se nejpozději do roku 2050 stala klimaticky neutrální. K podpoře a urychlení využívání udržitelně vyráběných obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, mimo jiné i v odvětví námořní dopravy, jsou dále zapotřebí různé doplňkové politické nástroje při dodržování zásady technologické neutrality. K nezbytnému vývoji technologií a jejich zavádění musí dojít do roku 2030, aby bylo možné připravit se na mnohem rychlejší změny v následujícím období. Je rovněž zcela nezbytné podporovat inovace a výzkum v oblasti vznikajících a budoucích inovací, jako jsou nová alternativní paliva, ekologický design, materiály na biologické bázi, větrný pohon a pohon s pomocí větru.

| (5) | V souvislosti s přechodem na obnovitelná a nízkouhlíková paliva a náhradní zdroje energie je zásadní zajistit řádné fungování a spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu námořní dopravy Unie, pokud jde o námořní paliva, která představují značný podíl nákladů společností a provozovatelů lodí. Politická opatření by proto měla být nákladově efektivní. Rozdíly v požadavcích na palivo mezi členskými státy mohou významně ovlivnit hospodářskou výkonnost provozovatelů lodí a mít negativní dopady na hospodářskou soutěž na trhu. Vzhledem k mezinárodní povaze lodní dopravy mohou provozovatelé lodí snadno tankovat ve třetích zemích a přepravovat velké množství paliva, což by mohlo rovněž přispět k riziku ztráty konkurenceschopnosti přístavů Unie oproti přístavům mimo Unii. Tato situace by mohla vést k úniku uhlíku a škodlivým účinkům na konkurenceschopnost odvětví, pokud dostupnost obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořních přístavech spadajících do jurisdikce členského státu není doprovázena požadavky na jejich použití vztahujícími se na všechny lodě připlouvající do námořních přístavů spadajících do jurisdikce členských států a vyplouvající z nich. Toto nařízení by proto mělo stanovit opatření, která zajistí, aby pronikání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv na trh s námořními palivy probíhalo za podmínek spravedlivé hospodářské soutěže na trhu námořní dopravy Unie. |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s přechodem na obnovitelná a nízkouhlíková paliva a náhradní zdroje energie je zásadní zajistit řádné fungování a spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu námořní dopravy Unie, pokud jde o námořní paliva, která představují značný podíl nákladů společností a provozovatelů lodí. Politická opatření by proto měla být nákladově efektivní. Rozdíly v požadavcích na palivo mezi členskými státy mohou významně ovlivnit hospodářskou výkonnost provozovatelů lodí a mít negativní dopady na hospodářskou soutěž na trhu. Vzhledem k mezinárodní povaze lodní dopravy mohou provozovatelé lodí snadno tankovat ve třetích zemích a přepravovat velké množství paliva, což by mohlo rovněž přispět k riziku ztráty konkurenceschopnosti přístavů Unie oproti přístavům mimo Unii. Tato situace by mohla vést k úniku uhlíku a škodlivým účinkům na konkurenceschopnost odvětví, pokud dostupnost obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořních přístavech spadajících do jurisdikce členského státu není doprovázena požadavky na jejich použití vztahujícími se na všechny lodě připlouvající do námořních přístavů spadajících do jurisdikce členských států a vyplouvající z nich. Toto nařízení by proto mělo stanovit opatření, která zajistí, aby pronikání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv na trh s námořními palivy probíhalo za podmínek spravedlivé hospodářské soutěže na trhu námořní dopravy Unie.

| (6) | Odvětví námořní dopravy je vystaveno silné mezinárodní konkurenci. Velké rozdíly v regulační zátěži mezi státy vlajky často vedly k nežádoucím praktikám, k nimž patří změna vlajky lodí. Globální povaha odvětví vyplývající z jeho samotné podstaty zdůrazňuje význam neutrálního přístupu z hlediska vlajky a příznivého regulačního prostředí, které by pomohlo přilákat nové investice a zachovat konkurenceschopnost přístavů Unie a vlastníků a provozovatelů lodí. |
| --- | --- |

(6)

Odvětví námořní dopravy je vystaveno silné mezinárodní konkurenci. Velké rozdíly v regulační zátěži mezi státy vlajky často vedly k nežádoucím praktikám, k nimž patří změna vlajky lodí. Globální povaha odvětví vyplývající z jeho samotné podstaty zdůrazňuje význam neutrálního přístupu z hlediska vlajky a příznivého regulačního prostředí, které by pomohlo přilákat nové investice a zachovat konkurenceschopnost přístavů Unie a vlastníků a provozovatelů lodí.

| (7) | Aby bylo dosaženo dopadu na všechny činnosti v odvětví námořní dopravy, mělo by se toto nařízení vztahovat na polovinu energie spotřebované lodí při plavbách z přístavu mimo jurisdikci kteréhokoli členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu, na polovinu energie spotřebované lodí při plavbách z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu do přístavu mimo jurisdikci kteréhokoli členského státu, na veškerou energii spotřebovanou lodí při plavbě z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce jiného členského státu a na energii spotřebovanou v přístavu spadajícím do jurisdikce téhož členského státu. Takový rámec pro uplatňování by zajistil účinnost tohoto nařízení, mimo jiné zvýšením pozitivního dopadu tohoto rámce na životní prostředí. Tento rámec by měl omezit riziko úhybných zastávek v jiných přístavech a riziko přemístění nebo přesměrování činností mimo Unii. Aby byl zajištěn hladký provoz námořní dopravy a aby nedocházelo k narušování vnitřního trhu, měly by být rovné podmínky pro provozovatele námořní dopravy a mezi přístavy, pokud jde o všechny plavby do přístavů nebo z přístavů spadajících do jurisdikce členských států, jakož i pobyt lodí v těchto přístavech, zajištěny jednotnými pravidly stanovenými v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo dosaženo dopadu na všechny činnosti v odvětví námořní dopravy, mělo by se toto nařízení vztahovat na polovinu energie spotřebované lodí při plavbách z přístavu mimo jurisdikci kteréhokoli členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu, na polovinu energie spotřebované lodí při plavbách z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu do přístavu mimo jurisdikci kteréhokoli členského státu, na veškerou energii spotřebovanou lodí při plavbě z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu do přístavu spadajícího do jurisdikce jiného členského státu a na energii spotřebovanou v přístavu spadajícím do jurisdikce téhož členského státu. Takový rámec pro uplatňování by zajistil účinnost tohoto nařízení, mimo jiné zvýšením pozitivního dopadu tohoto rámce na životní prostředí. Tento rámec by měl omezit riziko úhybných zastávek v jiných přístavech a riziko přemístění nebo přesměrování činností mimo Unii. Aby byl zajištěn hladký provoz námořní dopravy a aby nedocházelo k narušování vnitřního trhu, měly by být rovné podmínky pro provozovatele námořní dopravy a mezi přístavy, pokud jde o všechny plavby do přístavů nebo z přístavů spadajících do jurisdikce členských států, jakož i pobyt lodí v těchto přístavech, zajištěny jednotnými pravidly stanovenými v tomto nařízení.

| (8) | Je zcela nezbytné, aby Komise a příslušné orgány členských států soustavně zajišťovaly, že jejich správní postupy odrážejí osvědčené postupy, a aby přijímaly opatření s cílem zajistit jednotnost, zabránit zdvojování odvětvových právních předpisů a zjednodušit prosazování tohoto nařízení, aby se administrativní zátěž vlastníků lodí, provozovatelů lodí, přístavů a ověřovatelů snížila na minimum. |
| --- | --- |

(8)

Je zcela nezbytné, aby Komise a příslušné orgány členských států soustavně zajišťovaly, že jejich správní postupy odrážejí osvědčené postupy, a aby přijímaly opatření s cílem zajistit jednotnost, zabránit zdvojování odvětvových právních předpisů a zjednodušit prosazování tohoto nařízení, aby se administrativní zátěž vlastníků lodí, provozovatelů lodí, přístavů a ověřovatelů snížila na minimum.

| (9) | Toto nařízení by mělo být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1804 (6), směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/959 (7), směrnicí Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8),nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES (10), pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů, a zrušuje směrnice Rady (EU) 2015/652 (11), a se směrnicí Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění), aby se zajistila nezbytná míra právní a investiční jistoty. Tento soulad by měl zajistit vytvoření jednotného legislativního rámce pro odvětví námořní dopravy, který přispěje k výraznému zvýšení výroby udržitelných alternativních paliv, zajistí zavedení potřebné infrastruktury a bude motivovat k používání těchto paliv na stále rostoucím podílu lodí. |
| --- | --- |

(9)

Toto nařízení by mělo být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1804 (6), směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/959 (7), směrnicí Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8),nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES (10), pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů, a zrušuje směrnice Rady (EU) 2015/652 (11), a se směrnicí Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění), aby se zajistila nezbytná míra právní a investiční jistoty. Tento soulad by měl zajistit vytvoření jednotného legislativního rámce pro odvětví námořní dopravy, který přispěje k výraznému zvýšení výroby udržitelných alternativních paliv, zajistí zavedení potřebné infrastruktury a bude motivovat k používání těchto paliv na stále rostoucím podílu lodí.

| (10) | Měly by se uskutečnit konzultace mezi řídícím orgánem přístavu a uživateli přístavu a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami stanovené v čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 (12), s cílem koordinovat dostupnost přístavních služeb, pokud jde o dodávky alternativních paliv, které jsou plánovány a zaváděny v přístavech, jakož i s ohledem na poptávku očekávanou od lodí vplouvajících do těchto přístavů. |
| --- | --- |

(10)

Měly by se uskutečnit konzultace mezi řídícím orgánem přístavu a uživateli přístavu a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami stanovené v čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 (12), s cílem koordinovat dostupnost přístavních služeb, pokud jde o dodávky alternativních paliv, které jsou plánovány a zaváděny v přístavech, jakož i s ohledem na poptávku očekávanou od lodí vplouvajících do těchto přístavů.

| (11) | Pravidla stanovená v tomto nařízení by měla být uplatňována nediskriminačně na lodě bez ohledu na jejich vlajku. Z důvodu souladu s unijními a mezinárodními pravidly v oblasti námořní dopravy a s cílem omezit administrativní zátěž by se toto nařízení mělo vztahovat na lodě o hrubé prostornosti (GT) nad 5 000 GT, ale ne na válečné lodě, pomocná námořní válečná plavidla, lodě, které loví či zpracovávají ryby, dřevěné lodě jednoduché konstrukce, lodě bez mechanického pohonu nebo státní lodě, jež nejsou používány k obchodním účelům. Přestože lodě o hrubé prostornosti nad 5 000 GT představují pouze přibližně 55 % všech lodí připlouvajících do přístavů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 (13), jsou zodpovědné za přibližně 90 % emisí CO2 z odvětví námořní dopravy. Komise by měla situaci pravidelně vyhodnocovat s cílem případně rozšířit oblast působnosti tohoto nařízení na lodě o hrubé prostornosti pod 5 000 GT. |
| --- | --- |

(11)

Pravidla stanovená v tomto nařízení by měla být uplatňována nediskriminačně na lodě bez ohledu na jejich vlajku. Z důvodu souladu s unijními a mezinárodními pravidly v oblasti námořní dopravy a s cílem omezit administrativní zátěž by se toto nařízení mělo vztahovat na lodě o hrubé prostornosti (GT) nad 5 000 GT, ale ne na válečné lodě, pomocná námořní válečná plavidla, lodě, které loví či zpracovávají ryby, dřevěné lodě jednoduché konstrukce, lodě bez mechanického pohonu nebo státní lodě, jež nejsou používány k obchodním účelům. Přestože lodě o hrubé prostornosti nad 5 000 GT představují pouze přibližně 55 % všech lodí připlouvajících do přístavů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 (13), jsou zodpovědné za přibližně 90 % emisí CO2 z odvětví námořní dopravy. Komise by měla situaci pravidelně vyhodnocovat s cílem případně rozšířit oblast působnosti tohoto nařízení na lodě o hrubé prostornosti pod 5 000 GT.

| (12) | Členské státy, které na svém území nemají žádné námořní přístavy, žádného akreditovaného ověřovatele ani žádné lodě plující pod jejich vlajkou spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení a které nejsou státem vykonávajícím správu ve smyslu tohoto nařízení, nemusí přijímat žádná opatření ve vztahu k příslušným požadavkům tohoto nařízení, dokud uvedené okolnosti platí. |
| --- | --- |

(12)

Členské státy, které na svém území nemají žádné námořní přístavy, žádného akreditovaného ověřovatele ani žádné lodě plující pod jejich vlajkou spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení a které nejsou státem vykonávajícím správu ve smyslu tohoto nařízení, nemusí přijímat žádná opatření ve vztahu k příslušným požadavkům tohoto nařízení, dokud uvedené okolnosti platí.

| (13) | Vzhledem ke zvýšeným nákladům pro lodě, které splňují požadavky tohoto nařízení, zvyšuje neexistence globálního opatření riziko obcházení. Zastávky v přístavech mimo Unii, jejichž účelem je obejít plnění požadavků, a přesměrování překládkových činností do přístavů mimo Unii nejenže sníží environmentální přínosy internalizace nákladů na emise z provozování námořní dopravy, ale mohou vést k dodatečným emisím v důsledku větší vzdálenosti ujeté loděmi s cílem vyhnout se uplatňování tohoto nařízení. Je proto vhodné vyloučit z chápání pojmu přístavu určení některé zastávky v přístavech mimo Unii. Toto vyloučení by se mělo zaměřit na přístavy v blízkosti Unie, ve kterých je riziko obcházení nejvýznamnější. Přiměřenou reakcí na riziko obcházení je stanovit omezení do vzdálenosti 300 námořních mil od přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu, čímž se vyrovná dodatečná zátěž a riziko vyhýbání se plnění požadavků. Kromě toho by se vyloučení z pojmu „přístav určení“ mělo zaměřit pouze na zastávky kontejnerových lodí v některých přístavech mimo Unii, jejichž hlavní kontejnerovou dopravu tvoří překládka kontejnerů. Vzhledem k neexistenci zmírňujících opatření spočívá u této přepravy riziko obcházení rovněž v přesouvání přístavních uzlů do přístavů mimo Unii, čímž se dopady obcházení ještě zhoršují. S cílem zajistiti proporcionalitu a rovné použití globálního opatření by měla být zohledněna opatření ve třetích zemích, která jsou rovnocenné tomuto nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem ke zvýšeným nákladům pro lodě, které splňují požadavky tohoto nařízení, zvyšuje neexistence globálního opatření riziko obcházení. Zastávky v přístavech mimo Unii, jejichž účelem je obejít plnění požadavků, a přesměrování překládkových činností do přístavů mimo Unii nejenže sníží environmentální přínosy internalizace nákladů na emise z provozování námořní dopravy, ale mohou vést k dodatečným emisím v důsledku větší vzdálenosti ujeté loděmi s cílem vyhnout se uplatňování tohoto nařízení. Je proto vhodné vyloučit z chápání pojmu přístavu určení některé zastávky v přístavech mimo Unii. Toto vyloučení by se mělo zaměřit na přístavy v blízkosti Unie, ve kterých je riziko obcházení nejvýznamnější. Přiměřenou reakcí na riziko obcházení je stanovit omezení do vzdálenosti 300 námořních mil od přístavu spadajícího do jurisdikce členského státu, čímž se vyrovná dodatečná zátěž a riziko vyhýbání se plnění požadavků. Kromě toho by se vyloučení z pojmu „přístav určení“ mělo zaměřit pouze na zastávky kontejnerových lodí v některých přístavech mimo Unii, jejichž hlavní kontejnerovou dopravu tvoří překládka kontejnerů. Vzhledem k neexistenci zmírňujících opatření spočívá u této přepravy riziko obcházení rovněž v přesouvání přístavních uzlů do přístavů mimo Unii, čímž se dopady obcházení ještě zhoršují. S cílem zajistiti proporcionalitu a rovné použití globálního opatření by měla být zohledněna opatření ve třetích zemích, která jsou rovnocenné tomuto nařízení.

| (14) | S cílem zohlednit zvláštní situaci ostrovních regionů, jak je zdůrazněno v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a potřebu zachovat propojení mezi ostrovy a okrajovými regiony Unie s ústředními regiony Unie by měly být povoleny dočasné výjimky pro plavby uskutečňované osobními loděmi jinými než výletními osobními loděmi mezi přístavem určení spadajícím do jurisdikce členského státu a přístavem určení spadajícím do jurisdikce téhož členského státu, který se nachází na ostrově s méně než 200 000 trvalými obyvateli. |
| --- | --- |

(14)

S cílem zohlednit zvláštní situaci ostrovních regionů, jak je zdůrazněno v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a potřebu zachovat propojení mezi ostrovy a okrajovými regiony Unie s ústředními regiony Unie by měly být povoleny dočasné výjimky pro plavby uskutečňované osobními loděmi jinými než výletními osobními loděmi mezi přístavem určení spadajícím do jurisdikce členského státu a přístavem určení spadajícím do jurisdikce téhož členského státu, který se nachází na ostrově s méně než 200 000 trvalými obyvateli.

| (15) | S ohledem na zvláštní povahu a omezení nejvzdálenějších regionů Unie, zejména na jejich odlehlost a ostrovní povahu, by měla být zvláštní pozornost věnována zachování jejich dostupnosti a účinného propojení námořní dopravou. U lodí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měla být do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuta pouze polovina energie spotřebované při plavbách z přístavu určení nebo do přístavu určení nacházejícího se v nejvzdálenějším regionu. Ze stejných důvodů by měly být povoleny dočasné výjimky pro plavbu mezi přístavem určení nacházejícím se v některém nejvzdálenějším regionu a jiným přístavem určení nacházejícím se v některém nejvzdálenějším regionu, a pokud jde o energii spotřebovanou loděmi během jejich zastávky v přístavech určení v odpovídajících nejvzdálenějších regionech. |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na zvláštní povahu a omezení nejvzdálenějších regionů Unie, zejména na jejich odlehlost a ostrovní povahu, by měla být zvláštní pozornost věnována zachování jejich dostupnosti a účinného propojení námořní dopravou. U lodí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měla být do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuta pouze polovina energie spotřebované při plavbách z přístavu určení nebo do přístavu určení nacházejícího se v nejvzdálenějším regionu. Ze stejných důvodů by měly být povoleny dočasné výjimky pro plavbu mezi přístavem určení nacházejícím se v některém nejvzdálenějším regionu a jiným přístavem určení nacházejícím se v některém nejvzdálenějším regionu, a pokud jde o energii spotřebovanou loděmi během jejich zastávky v přístavech určení v odpovídajících nejvzdálenějších regionech.

| (16) | Členské státy, které nesdílejí pozemní hranici s žádným jiným členským státem, jsou na svém námořním spojení se zbytkem Unie obzvláště závislé, zejména pokud jde o zachování nezbytného propojenosti pro své občany. Tyto členské státy se musí spoléhat na veřejné zakázky na služby nebo závazky veřejné služby, aby dosáhly cíle zachování propojenosti prostřednictvím osobních lodí. Měla by být povolena dočasná výjimka, která by členským státům umožnila řešit situaci, kdy je naléhavě nutné poskytovat službu obecného hospodářského zájmu a zajistit propojenosti, jakož i hospodářskou, sociální a územní soudržnost. |
| --- | --- |

(16)

Členské státy, které nesdílejí pozemní hranici s žádným jiným členským státem, jsou na svém námořním spojení se zbytkem Unie obzvláště závislé, zejména pokud jde o zachování nezbytného propojenosti pro své občany. Tyto členské státy se musí spoléhat na veřejné zakázky na služby nebo závazky veřejné služby, aby dosáhly cíle zachování propojenosti prostřednictvím osobních lodí. Měla by být povolena dočasná výjimka, která by členským státům umožnila řešit situaci, kdy je naléhavě nutné poskytovat službu obecného hospodářského zájmu a zajistit propojenosti, jakož i hospodářskou, sociální a územní soudržnost.

| (17) | Vedle obecné možnosti členských států povolit výjimku pro plavby uskutečňované osobními loděmi jinými než výletními osobními loděmi na ostrovy s méně než 200 000 trvalými obyvateli by podobná výjimka měla být povolena, pokud jde o vnitrostátní plavby na ostrovy prováděné v rámci veřejné zakázky na služby nebo vyplývající ze závazku veřejné služby. Tyto zakázky zadaly a závazky stanovily členské státy s cílem zajistit vhodnou úroveň propojenosti s ostrovními regiony za dostupné ceny, které by jinak tržními silami nebylo dosaženo. Členské státy by měly být oprávněny povolit dočasnou výjimku pro plavby uskutečňované osobními loděmi mezi jejich pevninou a ostrovem téhož členského státu s cílem zachovat podmínky, za nichž byly zadány veřejné zakázky na služby nebo stanoveny závazky veřejné služby, a zajistit trvalou propojenost, jakož i hospodářskou, sociální a územní soudržnost dotčeného ostrova. |
| --- | --- |

(17)

Vedle obecné možnosti členských států povolit výjimku pro plavby uskutečňované osobními loděmi jinými než výletními osobními loděmi na ostrovy s méně než 200 000 trvalými obyvateli by podobná výjimka měla být povolena, pokud jde o vnitrostátní plavby na ostrovy prováděné v rámci veřejné zakázky na služby nebo vyplývající ze závazku veřejné služby. Tyto zakázky zadaly a závazky stanovily členské státy s cílem zajistit vhodnou úroveň propojenosti s ostrovními regiony za dostupné ceny, které by jinak tržními silami nebylo dosaženo. Členské státy by měly být oprávněny povolit dočasnou výjimku pro plavby uskutečňované osobními loděmi mezi jejich pevninou a ostrovem téhož členského státu s cílem zachovat podmínky, za nichž byly zadány veřejné zakázky na služby nebo stanoveny závazky veřejné služby, a zajistit trvalou propojenost, jakož i hospodářskou, sociální a územní soudržnost dotčeného ostrova.

| (18) | Ustanovení čl. 2 bodu 1 nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 (14) stanoví, že přístavy nacházející se v Ceutě a Melille se považují za ostrovní přístavy. Ačkoli se přísně vzato o ostrovní přístavy nejedná, jsou s nimi ve vztahu k pevninské Evropě, a zejména ke Španělsku, srovnatelné vzhledem ke své zeměpisné poloze v pevninské Africe a chybějícímu pozemnímu spojení se Španělskem. Ceuta a Melilla by proto měly být považovány za ostrovní přístavy, pokud jde o dočasnou výjimku pro námořní kabotáž mezi pevninou členského státu a ostrovy spadajícími do jeho jurisdikce. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení čl. 2 bodu 1 nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 (14) stanoví, že přístavy nacházející se v Ceutě a Melille se považují za ostrovní přístavy. Ačkoli se přísně vzato o ostrovní přístavy nejedná, jsou s nimi ve vztahu k pevninské Evropě, a zejména ke Španělsku, srovnatelné vzhledem ke své zeměpisné poloze v pevninské Africe a chybějícímu pozemnímu spojení se Španělskem. Ceuta a Melilla by proto měly být považovány za ostrovní přístavy, pokud jde o dočasnou výjimku pro námořní kabotáž mezi pevninou členského státu a ostrovy spadajícími do jeho jurisdikce.

| (19) | Plavba v ledu, zejména v severních částech Baltského moře, a technické vlastnosti lodí ledové třídy způsobují z hlediska námořní dopravy dodatečné náklady, které by se mohly tímto nařízením dále zvýšit. Tyto dodatečné náklady, které lodím ledové třídy vznikají v důsledku plavby v ledu a technických vlastností těchto lodí, by měly být za účelem zachování rovných podmínek zmírněny. Společnostem by proto mělo být povoleno uplatňovat omezené upravené množství energie spotřebované na palubě lodí ledové třídy. Kromě toho by toto nařízení mělo po omezenou dobu umožňovat, aby se na určitý podíl dodatečné energie spotřebované při plavbě v ledu v konkrétních obdobích, kdy lodi ledové třídy provozují plavbu v ledu, vztahovala výjimka. Za tímto účelem by měla být stanovena ověřitelná metodika, která by umožňovala vyjádření vzájemné souvislosti mezi podílem energie, na nějž se uvedená výjimka vztahuje, a skutečnými podmínkami plavby v ledu. Komise by měla s ohledem na možné prodloužení tohoto opatření uvedenou metodiku znovu posoudit, zejména pokud jde o spolehlivost monitorování údajů nezbytných k vykazování vzdálenosti a dodatečné energie při plavbě v ledu. |
| --- | --- |

(19)

Plavba v ledu, zejména v severních částech Baltského moře, a technické vlastnosti lodí ledové třídy způsobují z hlediska námořní dopravy dodatečné náklady, které by se mohly tímto nařízením dále zvýšit. Tyto dodatečné náklady, které lodím ledové třídy vznikají v důsledku plavby v ledu a technických vlastností těchto lodí, by měly být za účelem zachování rovných podmínek zmírněny. Společnostem by proto mělo být povoleno uplatňovat omezené upravené množství energie spotřebované na palubě lodí ledové třídy. Kromě toho by toto nařízení mělo po omezenou dobu umožňovat, aby se na určitý podíl dodatečné energie spotřebované při plavbě v ledu v konkrétních obdobích, kdy lodi ledové třídy provozují plavbu v ledu, vztahovala výjimka. Za tímto účelem by měla být stanovena ověřitelná metodika, která by umožňovala vyjádření vzájemné souvislosti mezi podílem energie, na nějž se uvedená výjimka vztahuje, a skutečnými podmínkami plavby v ledu. Komise by měla s ohledem na možné prodloužení tohoto opatření uvedenou metodiku znovu posoudit, zejména pokud jde o spolehlivost monitorování údajů nezbytných k vykazování vzdálenosti a dodatečné energie při plavbě v ledu.

| (20) | Subjektem odpovědným za zajišťování souladu s tímto nařízením by měla být společnost definovaná jako vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené Mezinárodním předpisem pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, který je v Unii proveden nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 (15). Definice „společnosti“ podle tohoto nařízení je v souladu s globálním systémem sběru dat zavedeným v roce 2016 Mezinárodní námořní organizací (IMO). |
| --- | --- |

(20)

Subjektem odpovědným za zajišťování souladu s tímto nařízením by měla být společnost definovaná jako vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené Mezinárodním předpisem pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, který je v Unii proveden nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 (15). Definice „společnosti“ podle tohoto nařízení je v souladu s globálním systémem sběru dat zavedeným v roce 2016 Mezinárodní námořní organizací (IMO).

| (21) | Vývoj a zavádění nových paliv a energetických řešení vyžaduje koordinovaný přístup ke sladění nabídky a poptávky a zajištění vhodné distribuční infrastruktury. Zatímco současný regulační rámec Unie již částečně upravuje výrobu paliva směrnicí (EU) 2018/2001 a distribuci paliva směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (16), je také zapotřebí nástroj, který povede k růstu poptávky po obnovitelných a nízkouhlíkových námořních palivech. |
| --- | --- |

(21)

Vývoj a zavádění nových paliv a energetických řešení vyžaduje koordinovaný přístup ke sladění nabídky a poptávky a zajištění vhodné distribuční infrastruktury. Zatímco současný regulační rámec Unie již částečně upravuje výrobu paliva směrnicí (EU) 2018/2001 a distribuci paliva směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (16), je také zapotřebí nástroj, který povede k růstu poptávky po obnovitelných a nízkouhlíkových námořních palivech.

| (22) | Přestože nástroje jako stanovení cen uhlíku nebo cíle týkající se uhlíkové náročnosti činností podporují zlepšení energetické účinnosti, nejsou vhodné k tomu, aby v krátkodobém a střednědobém výhledu přinesly významný posun směrem k obnovitelným a nízkouhlíkovým palivům. Je proto nezbytný zvláštní regulační přístup pro zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových námořních paliv a náhradních zdrojů energie, jako jsou vítr nebo elektřina. |
| --- | --- |

(22)

Přestože nástroje jako stanovení cen uhlíku nebo cíle týkající se uhlíkové náročnosti činností podporují zlepšení energetické účinnosti, nejsou vhodné k tomu, aby v krátkodobém a střednědobém výhledu přinesly významný posun směrem k obnovitelným a nízkouhlíkovým palivům. Je proto nezbytný zvláštní regulační přístup pro zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových námořních paliv a náhradních zdrojů energie, jako jsou vítr nebo elektřina.

| (23) | Politické zásahy ke stimulaci poptávky po obnovitelných a nízkouhlíkových námořních palivech by měly být založeny na konkrétních cílech a respektovat zásadu technologické neutrality. Měly by proto být stanoveny mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí, aniž by bylo nařizováno použití jakéhokoli konkrétního paliva nebo technologie. Tyto mezní hodnoty by měly být stanoveny ve vztahu k referenční hodnotě, která odpovídá průměrné intenzitě emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí flotily v roce 2020, stanovené na základě údajů monitorovaných a vykazovaných v rámci nařízení (EU) 2015/757 a metodiky a výchozích hodnot stanovených v přílohách I a II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Politické zásahy ke stimulaci poptávky po obnovitelných a nízkouhlíkových námořních palivech by měly být založeny na konkrétních cílech a respektovat zásadu technologické neutrality. Měly by proto být stanoveny mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí, aniž by bylo nařizováno použití jakéhokoli konkrétního paliva nebo technologie. Tyto mezní hodnoty by měly být stanoveny ve vztahu k referenční hodnotě, která odpovídá průměrné intenzitě emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí flotily v roce 2020, stanovené na základě údajů monitorovaných a vykazovaných v rámci nařízení (EU) 2015/757 a metodiky a výchozích hodnot stanovených v přílohách I a II tohoto nařízení.

| (24) | Je třeba podporovat rozvoj a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv s vysokým potenciálem pro udržitelnost, komerční vyspělostí a s vysokým potenciálem pro inovace a růst k uspokojení budoucích potřeb. To podpoří vytváření inovativních a konkurenceschopných trhů s palivy a v krátkodobém i dlouhodobém výhledu zajistí dostatečné dodávky udržitelných námořních paliv, což přispěje k naplnění ambicí Unie v oblasti dekarbonizace dopravy a současně podpoří úsilí Unie o dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí. Za tímto účelem by měla být způsobilá udržitelná námořní paliva vyrobená ze surovin uvedených v částech A a B přílohy IX směrnice (EU) 2018/2001, jakož i syntetická námořní paliva. Zásadní význam mají zejména udržitelná námořní paliva vyrobená ze surovin uvedených v části B přílohy IX směrnice (EU) 2018/2001, jelikož komerčně nejvyspělejší technologie pro výrobu těchto námořních paliv za účelem dekarbonizace námořní dopravy bude již brzy k dispozici. |
| --- | --- |

(24)

Je třeba podporovat rozvoj a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv s vysokým potenciálem pro udržitelnost, komerční vyspělostí a s vysokým potenciálem pro inovace a růst k uspokojení budoucích potřeb. To podpoří vytváření inovativních a konkurenceschopných trhů s palivy a v krátkodobém i dlouhodobém výhledu zajistí dostatečné dodávky udržitelných námořních paliv, což přispěje k naplnění ambicí Unie v oblasti dekarbonizace dopravy a současně podpoří úsilí Unie o dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí. Za tímto účelem by měla být způsobilá udržitelná námořní paliva vyrobená ze surovin uvedených v částech A a B přílohy IX směrnice (EU) 2018/2001, jakož i syntetická námořní paliva. Zásadní význam mají zejména udržitelná námořní paliva vyrobená ze surovin uvedených v části B přílohy IX směrnice (EU) 2018/2001, jelikož komerčně nejvyspělejší technologie pro výrobu těchto námořních paliv za účelem dekarbonizace námořní dopravy bude již brzy k dispozici.

| (25) | Je-li tradiční pěstování plodin pro potravinářské nebo krmné účely nahrazeno pěstováním plodin pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy, dochází k nepřímé změně ve využívání půdy. Tato dodatečná poptávka zvyšuje tlak na půdu a může vést k rozšíření zemědělské půdy do oblastí s velkou zásobou uhlíku, jako jsou lesy, mokřady a rašeliniště, což zapříčiní další emise skleníkových plynů a úbytek biologické rozmanitosti. Výzkum ukázal, že míra účinku závisí na mnoha faktorech, například na druhu suroviny použité pro výrobu paliva, na úrovni dodatečné poptávky po surovinách, která je vyvolána používáním biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy, jakož i na tom, do jaké míry je půda s velkou zásobou uhlíku v celém světě chráněna. Úroveň emisí skleníkových plynů způsobených nepřímou změnou ve využívání půdy nelze jednoznačně určit s úrovní přesnosti požadovanou pro stanovení emisních faktorů na základě tohoto nařízení. Existují však důkazy, že všechna paliva vyrobená ze zemědělských surovin způsobují v různé míře nepřímé změny ve využívání půdy. Vedle emisí skleníkových plynů spojených s nepřímou změnou ve využívání půdy, které jsou schopny negovat některé nebo všechny úspory emisí skleníkových plynů u jednotlivých biopaliv, biokapalin nebo paliv z biomasy, představuje nepřímá změna ve využívání půdy riziko pro biologickou rozmanitost. Toto riziko je obzvláště závažné v souvislosti s potenciálně velkým rozšířením výroby z důvodu výrazného zvýšení poptávky. Používání paliv na bázi potravinářských a krmných plodin by tudíž nemělo být podporováno podle tohoto nařízení. Směrnice (EU) 2018/2001 již omezuje a stanoví strop pro příspěvek takových biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy k cílům úspor emisí skleníkových plynů v odvětví silniční a železniční dopravy s ohledem na jejich nižší přínosy pro životní prostředí, nižší účinnost, pokud jde o potenciál snižování emisí skleníkových plynů, a obecnější obavy týkající se udržitelnosti. |
| --- | --- |

(25)

Je-li tradiční pěstování plodin pro potravinářské nebo krmné účely nahrazeno pěstováním plodin pro biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy, dochází k nepřímé změně ve využívání půdy. Tato dodatečná poptávka zvyšuje tlak na půdu a může vést k rozšíření zemědělské půdy do oblastí s velkou zásobou uhlíku, jako jsou lesy, mokřady a rašeliniště, což zapříčiní další emise skleníkových plynů a úbytek biologické rozmanitosti. Výzkum ukázal, že míra účinku závisí na mnoha faktorech, například na druhu suroviny použité pro výrobu paliva, na úrovni dodatečné poptávky po surovinách, která je vyvolána používáním biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy, jakož i na tom, do jaké míry je půda s velkou zásobou uhlíku v celém světě chráněna. Úroveň emisí skleníkových plynů způsobených nepřímou změnou ve využívání půdy nelze jednoznačně určit s úrovní přesnosti požadovanou pro stanovení emisních faktorů na základě tohoto nařízení. Existují však důkazy, že všechna paliva vyrobená ze zemědělských surovin způsobují v různé míře nepřímé změny ve využívání půdy. Vedle emisí skleníkových plynů spojených s nepřímou změnou ve využívání půdy, které jsou schopny negovat některé nebo všechny úspory emisí skleníkových plynů u jednotlivých biopaliv, biokapalin nebo paliv z biomasy, představuje nepřímá změna ve využívání půdy riziko pro biologickou rozmanitost. Toto riziko je obzvláště závažné v souvislosti s potenciálně velkým rozšířením výroby z důvodu výrazného zvýšení poptávky. Používání paliv na bázi potravinářských a krmných plodin by tudíž nemělo být podporováno podle tohoto nařízení. Směrnice (EU) 2018/2001 již omezuje a stanoví strop pro příspěvek takových biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy k cílům úspor emisí skleníkových plynů v odvětví silniční a železniční dopravy s ohledem na jejich nižší přínosy pro životní prostředí, nižší účinnost, pokud jde o potenciál snižování emisí skleníkových plynů, a obecnější obavy týkající se udržitelnosti.

| (26) | S cílem vytvořit jasný a předvídatelný právní rámec a dát tak podnět ke včasnému rozvoji trhu a zavádění nejudržitelnějších a nejinovativnějších palivových technologií s růstovým potenciálem k uspokojení budoucích potřeb je nezbytná zvláštní pobídka pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu (RFNBO). Tato pobídka je odůvodněna skutečností, že tyto druhy paliv mají vysoký potenciál pro zavedení získávání energie z obnovitelných zdrojů do skladby lodních paliv a významný dekarbonizační potenciál, jakož i jejich odhadované výrobní náklady v krátkodobém a střednědobém výhledu. Jsou-li syntetická paliva vyráběna z elektřiny z obnovitelných zdrojů a uhlíku zachyceného přímo ze vzduchu, mohou dosáhnout až 100% úspory emisí v porovnání s fosilními palivy. Tato paliva mají rovněž značné výhody oproti jiným typům udržitelných paliv, pokud jde o účinné využívání zdrojů při výrobním procesu, zejména s ohledem na spotřebu vody. Náklady na výrobu RFNBO jsou však v současné době mnohem vyšší než tržní cena konvenčních paliv a předpokládá se, že tyto vyšší výrobní náklady budou přetrvávat i ve střednědobém výhledu. Toto nařízení by proto mělo pro zajištění podpory při zavádění udržitelných RFNBO stanovit kombinaci opatření, včetně možnosti používat do konce roku 2033 „multiplikátor“, který umožní započítat energii z RFNBO dvakrát. Kromě toho by se měl od roku 2034 u RFNBO uplatňovat dílčí cíl ve výši 2 %, pokud Komise na základě sledování trhu oznámí, že podíl RFNBO mezi námořními lodními palivy používanými loděmi spadajícími do oblasti působnosti tohoto nařízení do roku 2031 je nižší než 1 %. Tato kombinace opatření na podporu RFNBO má provozovatele lodí a dodavatele paliv motivovat k investicím do zavádění tohoto druhu obnovitelných, rozšiřitelných a udržitelných paliv, neboť poskytuje konečný cíl, který dává dodavatelům paliv jistotu ohledně budoucí minimální poptávky, a současně nabízí trhu příležitost najít nejúčinnější způsob, jak se odpovídajícím způsobem přizpůsobit. Vzhledem k tomu, že trh s námořními RFNBO se teprve musí rozvinout, obsahuje toto nařízení záruky a flexibilitu, pokud jde o různé možné scénáře jejich zavedení na trh. |
| --- | --- |

(26)

S cílem vytvořit jasný a předvídatelný právní rámec a dát tak podnět ke včasnému rozvoji trhu a zavádění nejudržitelnějších a nejinovativnějších palivových technologií s růstovým potenciálem k uspokojení budoucích potřeb je nezbytná zvláštní pobídka pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu (RFNBO). Tato pobídka je odůvodněna skutečností, že tyto druhy paliv mají vysoký potenciál pro zavedení získávání energie z obnovitelných zdrojů do skladby lodních paliv a významný dekarbonizační potenciál, jakož i jejich odhadované výrobní náklady v krátkodobém a střednědobém výhledu. Jsou-li syntetická paliva vyráběna z elektřiny z obnovitelných zdrojů a uhlíku zachyceného přímo ze vzduchu, mohou dosáhnout až 100% úspory emisí v porovnání s fosilními palivy. Tato paliva mají rovněž značné výhody oproti jiným typům udržitelných paliv, pokud jde o účinné využívání zdrojů při výrobním procesu, zejména s ohledem na spotřebu vody. Náklady na výrobu RFNBO jsou však v současné době mnohem vyšší než tržní cena konvenčních paliv a předpokládá se, že tyto vyšší výrobní náklady budou přetrvávat i ve střednědobém výhledu. Toto nařízení by proto mělo pro zajištění podpory při zavádění udržitelných RFNBO stanovit kombinaci opatření, včetně možnosti používat do konce roku 2033 „multiplikátor“, který umožní započítat energii z RFNBO dvakrát. Kromě toho by se měl od roku 2034 u RFNBO uplatňovat dílčí cíl ve výši 2 %, pokud Komise na základě sledování trhu oznámí, že podíl RFNBO mezi námořními lodními palivy používanými loděmi spadajícími do oblasti působnosti tohoto nařízení do roku 2031 je nižší než 1 %. Tato kombinace opatření na podporu RFNBO má provozovatele lodí a dodavatele paliv motivovat k investicím do zavádění tohoto druhu obnovitelných, rozšiřitelných a udržitelných paliv, neboť poskytuje konečný cíl, který dává dodavatelům paliv jistotu ohledně budoucí minimální poptávky, a současně nabízí trhu příležitost najít nejúčinnější způsob, jak se odpovídajícím způsobem přizpůsobit. Vzhledem k tomu, že trh s námořními RFNBO se teprve musí rozvinout, obsahuje toto nařízení záruky a flexibilitu, pokud jde o různé možné scénáře jejich zavedení na trh.

| (27) | Přestože mají RFNBO vysoký potenciál pro uspokojení potřeb dekarbonizace v námořním odvětví, je možné, že srovnatelný dekarbonizační potenciál budou mít i jiná paliva. Zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v různých přístavech mohou ovlivnit takové faktory, jako je vyspělost nebo dostupnost technologií pro námořní odvětví. Je proto nezbytné zajistit technologickou neutralitu a zabránit nepřiměřené diskriminaci jiných paliv, která dosahují podobného snížení intenzity emisí skleníkových plynů jako RFNBO, jakož i zabránit penalizaci lodí, které tato paliva používají. Za tímto účelem je důležité vzít na vědomí prahovou hodnotu úspory emisí skleníkových plynů ve výši 70 %, která je požadována pro RFNBO, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES, pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů, a zrušuje směrnice Rady (EU) 2015/652. Tuto hranici mohou splňovat i jiná paliva než RFNBO, biologického nebo syntetického původu. |
| --- | --- |

(27)

Přestože mají RFNBO vysoký potenciál pro uspokojení potřeb dekarbonizace v námořním odvětví, je možné, že srovnatelný dekarbonizační potenciál budou mít i jiná paliva. Zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v různých přístavech mohou ovlivnit takové faktory, jako je vyspělost nebo dostupnost technologií pro námořní odvětví. Je proto nezbytné zajistit technologickou neutralitu a zabránit nepřiměřené diskriminaci jiných paliv, která dosahují podobného snížení intenzity emisí skleníkových plynů jako RFNBO, jakož i zabránit penalizaci lodí, které tato paliva používají. Za tímto účelem je důležité vzít na vědomí prahovou hodnotu úspory emisí skleníkových plynů ve výši 70 %, která je požadována pro RFNBO, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES, pokud jde o podporu energie z obnovitelných zdrojů, a zrušuje směrnice Rady (EU) 2015/652. Tuto hranici mohou splňovat i jiná paliva než RFNBO, biologického nebo syntetického původu.

| (28) | Poptávka po biopalivech, biokapalinách a palivech z biomasy na bázi potravinářských a krmných plodin se v námořním odvětví v současné době pohybuje na nevýznamné úrovni, protože více než 99 % v současnosti používaných námořních paliv je fosilního původu. Nezpůsobilost paliv na bázi potravinářských a krmných plodin přispět k cílům tohoto nařízení rovněž minimalizuje jakékoli riziko zpomalení dekarbonizace odvětví dopravy, které by jinak mohlo při přesunu biopaliv z plodin ze silniční do námořní dopravy hrozit. Je nezbytné tento přesun minimalizovat, protože v současné době silniční doprava zůstává zdaleka nejvíce znečišťujícím odvětvím dopravy a námořní doprava využívá převážně paliva fosilního původu. Je proto namístě zabránit vytváření potenciálně velké poptávky po biopalivech, biokapalinách a palivech z biomasy na bázi potravinářských a krmných plodin prosazováním jejich používání podle tohoto nařízení. S ohledem na dodatečné emise skleníkových plynů a ztrátu biologické rozmanitosti způsobené všemi druhy paliv na bázi potravinářských a krmných plodin je proto třeba považovat tato paliva za paliva se stejnými emisními faktory jako v případě nejméně příznivého provozního módu. |
| --- | --- |

(28)

Poptávka po biopalivech, biokapalinách a palivech z biomasy na bázi potravinářských a krmných plodin se v námořním odvětví v současné době pohybuje na nevýznamné úrovni, protože více než 99 % v současnosti používaných námořních paliv je fosilního původu. Nezpůsobilost paliv na bázi potravinářských a krmných plodin přispět k cílům tohoto nařízení rovněž minimalizuje jakékoli riziko zpomalení dekarbonizace odvětví dopravy, které by jinak mohlo při přesunu biopaliv z plodin ze silniční do námořní dopravy hrozit. Je nezbytné tento přesun minimalizovat, protože v současné době silniční doprava zůstává zdaleka nejvíce znečišťujícím odvětvím dopravy a námořní doprava využívá převážně paliva fosilního původu. Je proto namístě zabránit vytváření potenciálně velké poptávky po biopalivech, biokapalinách a palivech z biomasy na bázi potravinářských a krmných plodin prosazováním jejich používání podle tohoto nařízení. S ohledem na dodatečné emise skleníkových plynů a ztrátu biologické rozmanitosti způsobené všemi druhy paliv na bázi potravinářských a krmných plodin je proto třeba považovat tato paliva za paliva se stejnými emisními faktory jako v případě nejméně příznivého provozního módu.

| (29) | Dlouhé lhůty spojené s vývojem a zaváděním nových paliv a energetických řešení pro námořní dopravu a dlouhá průměrná životnost lodí, trvající zpravidla 25 až 30 let, vyžadují rychlé kroky a vytvoření jasného a předvídatelného dlouhodobého regulačního rámce usnadňujícího plánování a investice všech zúčastněných stran. Takový regulační rámec usnadní vývoj a zavádění nových paliv a energetických řešení pro námořní dopravu a motivuje zúčastněné strany k investicím. Měl by rovněž definovat mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí do roku 2050. Tyto mezní hodnoty by měly být postupem času ambicióznější, aby odrážely očekávaný vývoj technologií a zvýšenou výrobu obnovitelných a nízkouhlíkových námořních paliv. |
| --- | --- |

(29)

Dlouhé lhůty spojené s vývojem a zaváděním nových paliv a energetických řešení pro námořní dopravu a dlouhá průměrná životnost lodí, trvající zpravidla 25 až 30 let, vyžadují rychlé kroky a vytvoření jasného a předvídatelného dlouhodobého regulačního rámce usnadňujícího plánování a investice všech zúčastněných stran. Takový regulační rámec usnadní vývoj a zavádění nových paliv a energetických řešení pro námořní dopravu a motivuje zúčastněné strany k investicím. Měl by rovněž definovat mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí do roku 2050. Tyto mezní hodnoty by měly být postupem času ambicióznější, aby odrážely očekávaný vývoj technologií a zvýšenou výrobu obnovitelných a nízkouhlíkových námořních paliv.

| (30) | Toto nařízení by mělo stanovit metodiku a vzorec pro výpočet roční průměrné intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi. Uvedený vzorec by měl vycházet ze spotřeby paliva vykázané loděmi a zohledňovat příslušné emisní faktory spotřebovaných paliv. Do metodiky by se mělo promítnout i používání náhradních zdrojů energie, jako jsou vítr nebo elektřina. |
| --- | --- |

(30)

Toto nařízení by mělo stanovit metodiku a vzorec pro výpočet roční průměrné intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi. Uvedený vzorec by měl vycházet ze spotřeby paliva vykázané loděmi a zohledňovat příslušné emisní faktory spotřebovaných paliv. Do metodiky by se mělo promítnout i používání náhradních zdrojů energie, jako jsou vítr nebo elektřina.

| (31) | Za účelem poskytnutí ucelenějšího přehledu o vlivu různých zdrojů energie na životní prostředí by měla být účinnost paliv z hlediska emisí skleníkových plynů posuzována na základě přístupu „od vrtu po brázdu za lodí“ („well-to-wake“), jenž zohledňuje dopady výroby, přepravy, distribuce a použití energie na palubě. To má vytvořit pobídky zaměřené na technologie a provozní módy, které mají nižší stopu z hlediska emisí skleníkových plynů a poskytují skutečné výhody ve srovnání se stávajícími konvenčními palivy. |
| --- | --- |

(31)

Za účelem poskytnutí ucelenějšího přehledu o vlivu různých zdrojů energie na životní prostředí by měla být účinnost paliv z hlediska emisí skleníkových plynů posuzována na základě přístupu „od vrtu po brázdu za lodí“ („well-to-wake“), jenž zohledňuje dopady výroby, přepravy, distribuce a použití energie na palubě. To má vytvořit pobídky zaměřené na technologie a provozní módy, které mají nižší stopu z hlediska emisí skleníkových plynů a poskytují skutečné výhody ve srovnání se stávajícími konvenčními palivy.

| (32) | Účinnost obnovitelných a nízkouhlíkových námořních paliv vycházející z přístupu „od vrtu po brázdu za lodí“ by měla být stanovena s použitím výchozích nebo skutečných a certifikovaných emisních faktorů vztahujících se na emise „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ („well-to-tank“) a „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ („tank-to-wake“). Pro účely tohoto nařízení by však měly být stanoveny pouze výchozí emisní faktory na základě přístupu „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ a výchozí emisní faktory CO2 fosilních paliv na základě přístupu „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“. |
| --- | --- |

(32)

Účinnost obnovitelných a nízkouhlíkových námořních paliv vycházející z přístupu „od vrtu po brázdu za lodí“ by měla být stanovena s použitím výchozích nebo skutečných a certifikovaných emisních faktorů vztahujících se na emise „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ („well-to-tank“) a „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ („tank-to-wake“). Pro účely tohoto nařízení by však měly být stanoveny pouze výchozí emisní faktory na základě přístupu „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ a výchozí emisní faktory CO2 fosilních paliv na základě přístupu „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“.

| (33) | V případě technologického pokroku, pokud jde o nové technologie snižování emisí skleníkových plynů, jako je zachycování uhlíku na palubě, by Komise měla posoudit možnost zohlednit ve vzorcích pro intenzitu a bilanci souladu, stanovených v přílohách I a IV, příspěvek těchto technologií ke snížení přímých emisí skleníkových plynů na palubách lodí. |
| --- | --- |

(33)

V případě technologického pokroku, pokud jde o nové technologie snižování emisí skleníkových plynů, jako je zachycování uhlíku na palubě, by Komise měla posoudit možnost zohlednit ve vzorcích pro intenzitu a bilanci souladu, stanovených v přílohách I a IV, příspěvek těchto technologií ke snížení přímých emisí skleníkových plynů na palubách lodí.

| (34) | Aby bylo možné prosazovat využívání zdrojů energie s celkově nižší stopou skleníkových plynů, je nezbytné zaujmout komplexní přístup k nejvýznamnějším emisím skleníkových plynů (CO2, CH4 a N2O). Pro zohlednění potenciálu metanu a oxidů dusíku z hlediska globálního oteplování je třeba, aby byla mezní hodnota stanovená tímto nařízením vyjádřena jako „ekvivalent CO2“. |
| --- | --- |

(34)

Aby bylo možné prosazovat využívání zdrojů energie s celkově nižší stopou skleníkových plynů, je nezbytné zaujmout komplexní přístup k nejvýznamnějším emisím skleníkových plynů (CO2, CH4 a N2O). Pro zohlednění potenciálu metanu a oxidů dusíku z hlediska globálního oteplování je třeba, aby byla mezní hodnota stanovená tímto nařízením vyjádřena jako „ekvivalent CO2“.

| (35) | Využívání obnovitelných zdrojů energie a alternativního pohonu, jako je větrná a sluneční energie, výrazně snižuje intenzitu emisí skleníkových plynů z celkové energie spotřebované lodí. Obtížnost přesného měření a kvantifikace těchto zdrojů energie (přerušovanost využívání energie, přímý přenos jako pohon atd.) by neměla bránit jejich zohlednění v celkovém objemu energie spotřebované lodí prostřednictvím odhadu jejich příspěvku k bilanci souladu lodi. |
| --- | --- |

(35)

Využívání obnovitelných zdrojů energie a alternativního pohonu, jako je větrná a sluneční energie, výrazně snižuje intenzitu emisí skleníkových plynů z celkové energie spotřebované lodí. Obtížnost přesného měření a kvantifikace těchto zdrojů energie (přerušovanost využívání energie, přímý přenos jako pohon atd.) by neměla bránit jejich zohlednění v celkovém objemu energie spotřebované lodí prostřednictvím odhadu jejich příspěvku k bilanci souladu lodi.

| (36) | Pro pobřežní oblasti a přístavní města je významným problémem znečištění ovzduší způsobené loděmi (oxidy síry, oxidy dusíku a částice) v přístavech. Proto by měly být uloženy konkrétní a přísné povinnosti týkající se snížení emisí z lodí vyvázaných u hrany nábřeží. |
| --- | --- |

(36)

Pro pobřežní oblasti a přístavní města je významným problémem znečištění ovzduší způsobené loděmi (oxidy síry, oxidy dusíku a částice) v přístavech. Proto by měly být uloženy konkrétní a přísné povinnosti týkající se snížení emisí z lodí vyvázaných u hrany nábřeží.

| (37) | Povinnost přístavů poskytovat dodávky elektřiny z pevniny stanovená v nařízení (EU) 2023/1804 by měla být doprovázena odpovídající povinností pro lodě vyvázané u hrany nábřeží připojit se k infrastruktuře dodávek elektřiny z pevniny stanovenou v tomto nařízení, aby se zajistila účinnost této infrastruktury a zabránilo se riziku způsobení provozních ztrát zdržením lodi. |
| --- | --- |

(37)

Povinnost přístavů poskytovat dodávky elektřiny z pevniny stanovená v nařízení (EU) 2023/1804 by měla být doprovázena odpovídající povinností pro lodě vyvázané u hrany nábřeží připojit se k infrastruktuře dodávek elektřiny z pevniny stanovenou v tomto nařízení, aby se zajistila účinnost této infrastruktury a zabránilo se riziku způsobení provozních ztrát zdržením lodi.

| (38) | Využívání dodávek elektřiny z pevniny snižuje znečištění ovzduší způsobované loděmi a snižuje množství emisí skleníkových plynů generovaných námořní dopravou. Vzhledem k rostoucím podílům obnovitelných zdrojů a nefosilních zdrojů energie v skladbě elektřiny v Unii představují dodávky elektřiny z pevniny stále čistší zdroj energie, který je lodím k dispozici . Zatímco směrnice 2014/94/EU zahrnuje pouze ustanovení o místech připojení pro dodávky elektřiny z pevniny, poptávka po této technologii, a v důsledku toho i její nasazení, zůstávají omezené. Proto by měla být stanovena zvláštní pravidla, která by nařizovala využívání dodávek elektřiny z pevniny kontejnerovými a osobními loděmi, neboť to jsou kategorie lodí, které podle údajů shromážděných v roce 2018 v rámci nařízení (EU) 2015/757 produkují nejvyšší množství emisí na jednu loď v době, kdy jsou vyvázány u hrany nábřeží. |
| --- | --- |

(38)

Využívání dodávek elektřiny z pevniny snižuje znečištění ovzduší způsobované loděmi a snižuje množství emisí skleníkových plynů generovaných námořní dopravou. Vzhledem k rostoucím podílům obnovitelných zdrojů a nefosilních zdrojů energie v skladbě elektřiny v Unii představují dodávky elektřiny z pevniny stále čistší zdroj energie, který je lodím k dispozici . Zatímco směrnice 2014/94/EU zahrnuje pouze ustanovení o místech připojení pro dodávky elektřiny z pevniny, poptávka po této technologii, a v důsledku toho i její nasazení, zůstávají omezené. Proto by měla být stanovena zvláštní pravidla, která by nařizovala využívání dodávek elektřiny z pevniny kontejnerovými a osobními loděmi, neboť to jsou kategorie lodí, které podle údajů shromážděných v roce 2018 v rámci nařízení (EU) 2015/757 produkují nejvyšší množství emisí na jednu loď v době, kdy jsou vyvázány u hrany nábřeží.

| (39) | Vedle dodávek elektřiny z pevniny mohou ekvivalentní přínosy pro životní prostředí nabízet v přístavech i jiné technologie. Pokud se prokáže, že použití některé alternativní technologie je rovnocenné využití dodávek elektřiny z pevniny, měla by být loď od povinnosti využívat dodávky elektřiny z pevniny osvobozena. |
| --- | --- |

(39)

Vedle dodávek elektřiny z pevniny mohou ekvivalentní přínosy pro životní prostředí nabízet v přístavech i jiné technologie. Pokud se prokáže, že použití některé alternativní technologie je rovnocenné využití dodávek elektřiny z pevniny, měla by být loď od povinnosti využívat dodávky elektřiny z pevniny osvobozena.

| (40) | U lodí v přístavu na kotvě byly testovány různé projekty a řešení dodávek elektřiny z pevniny, avšak v současnosti není žádné vyspělé a rozšiřitelné technické řešení k dispozici. Povinnost využívat dodávky elektřiny z pevniny by proto měla být v zásadě omezena na lodě vyvázané u hrany nábřeží. Komise by však měla situaci pravidelně přehodnocovat s cílem rozšířit tuto povinnost na lodě v přístavu na kotvě, jakmile budou nezbytné technologie dostatečně vyspělé. Mezitím by členské státy měly mít možnost uložit v některých případech povinnost využívat dodávky elektřiny z pevniny lodím v přístavu na kotvě, například v přístavech, které jsou již takovou technologií vybaveny nebo se nacházejí v oblastech, kde by se mělo zabránit jakémukoli znečištění. |
| --- | --- |

(40)

U lodí v přístavu na kotvě byly testovány různé projekty a řešení dodávek elektřiny z pevniny, avšak v současnosti není žádné vyspělé a rozšiřitelné technické řešení k dispozici. Povinnost využívat dodávky elektřiny z pevniny by proto měla být v zásadě omezena na lodě vyvázané u hrany nábřeží. Komise by však měla situaci pravidelně přehodnocovat s cílem rozšířit tuto povinnost na lodě v přístavu na kotvě, jakmile budou nezbytné technologie dostatečně vyspělé. Mezitím by členské státy měly mít možnost uložit v některých případech povinnost využívat dodávky elektřiny z pevniny lodím v přístavu na kotvě, například v přístavech, které jsou již takovou technologií vybaveny nebo se nacházejí v oblastech, kde by se mělo zabránit jakémukoli znečištění.

| (41) | Výjimky z povinnosti využívat dodávek elektřiny z pevniny by měly být rovněž stanoveny z řady objektivních důvodů, s výhradou ověření příslušným orgánem členského státu přístavu určení nebo jakýmkoli řádně oprávněným subjektem, případně po konzultaci s relevantními subjekty. Tyto výjimky by měly být omezeny na neplánované a nesystémové zastávky v přístavech z bezpečnostních důvodů nebo kvůli záchraně života na moři, na krátkodobá zdržení lodí vyvázaných u hrany nábřeží po dobu kratší než dvě hodiny, což je minimální doba potřebná pro připojení, na případy nedostupnosti nebo nekompatibility dodávek elektřiny z pevniny, na použití palubní výroby energie v nouzových situacích a pro zkoušky údržby a funkční zkoušky. |
| --- | --- |

(41)

Výjimky z povinnosti využívat dodávek elektřiny z pevniny by měly být rovněž stanoveny z řady objektivních důvodů, s výhradou ověření příslušným orgánem členského státu přístavu určení nebo jakýmkoli řádně oprávněným subjektem, případně po konzultaci s relevantními subjekty. Tyto výjimky by měly být omezeny na neplánované a nesystémové zastávky v přístavech z bezpečnostních důvodů nebo kvůli záchraně života na moři, na krátkodobá zdržení lodí vyvázaných u hrany nábřeží po dobu kratší než dvě hodiny, což je minimální doba potřebná pro připojení, na případy nedostupnosti nebo nekompatibility dodávek elektřiny z pevniny, na použití palubní výroby energie v nouzových situacích a pro zkoušky údržby a funkční zkoušky.

| (42) | V přístavech, na něž se vztahují požadavky článku 9 nařízení (EU) 2023/1804, by měly být výjimky v případě nedostupnosti nebo nekompatibility dodávek elektřiny z pevniny omezeny poté, co vlastníci lodí a provozovatelé přístavů měli dostatek času na provedení nezbytných investic, aby byly poskytnuty nezbytné pobídky pro tyto investice a zabránilo se nekalé soutěži. Provozovatelé lodí by měli své zastávky v přístavech pečlivě plánovat, aby se ujistili, že budou moci po dobu, kdy budou jejich lodě vyvázány u hrany nábřeží, vykonávat své činnosti bez vypouštění látek znečišťujících ovzduší a emisí skleníkových plynů, za účelem ochrany životního prostředí v pobřežních oblastech a přístavních městech. Mělo by se poskytovat omezené množství výjimek pro případy nedostupnosti nebo nekompatibility dodávek elektřiny z pevniny s cílem řešit situace, kdy dodávky elektřiny z pevniny nejsou poskytnuty z důvodů, které loď nemůže ovlivnit. Za účelem zmírnění rizika způsobení provozních ztrát zdržením lodi, nekompatibility infrastruktury pro dodávky elektřiny z pevniny na palubě a v přístavu, jakož i nerovnováhy v poptávce a nabídce alternativních paliv by měla být pořádána častá konzultační setkání mezi relevantními zúčastněnými stranami s cílem projednat a přijmout rozhodnutí o požadavcích a budoucích plánech. |
| --- | --- |

(42)

V přístavech, na něž se vztahují požadavky článku 9 nařízení (EU) 2023/1804, by měly být výjimky v případě nedostupnosti nebo nekompatibility dodávek elektřiny z pevniny omezeny poté, co vlastníci lodí a provozovatelé přístavů měli dostatek času na provedení nezbytných investic, aby byly poskytnuty nezbytné pobídky pro tyto investice a zabránilo se nekalé soutěži. Provozovatelé lodí by měli své zastávky v přístavech pečlivě plánovat, aby se ujistili, že budou moci po dobu, kdy budou jejich lodě vyvázány u hrany nábřeží, vykonávat své činnosti bez vypouštění látek znečišťujících ovzduší a emisí skleníkových plynů, za účelem ochrany životního prostředí v pobřežních oblastech a přístavních městech. Mělo by se poskytovat omezené množství výjimek pro případy nedostupnosti nebo nekompatibility dodávek elektřiny z pevniny s cílem řešit situace, kdy dodávky elektřiny z pevniny nejsou poskytnuty z důvodů, které loď nemůže ovlivnit. Za účelem zmírnění rizika způsobení provozních ztrát zdržením lodi, nekompatibility infrastruktury pro dodávky elektřiny z pevniny na palubě a v přístavu, jakož i nerovnováhy v poptávce a nabídce alternativních paliv by měla být pořádána častá konzultační setkání mezi relevantními zúčastněnými stranami s cílem projednat a přijmout rozhodnutí o požadavcích a budoucích plánech.

| (43) | Požadavek, aby přístavy poskytovaly dodávky elektřiny z pevniny, stanovený v nařízení (EU) 2023/1804, zohledňuje typy obsluhovaných lodí a příslušné objemy dopravy v námořních přístavech. Požadavek, aby se lodě připojovaly k dodávkám elektřiny z pevniny, by se neměl vztahovat na lodi, které vplouvají do přístavů, na něž se požadavek týkající se dodávek elektřiny z pevniny stanovený tímto nařízením nevztahuje; pokud však daný přístav nainstaloval dodávky elektřiny z pevniny u navštívené hrany nábřeží a jsou tam k dispozici, mělo by se od 1. ledna 2035 požadovat, aby se loď k dodávkám elektřiny z pevniny připojila. |
| --- | --- |

(43)

Požadavek, aby přístavy poskytovaly dodávky elektřiny z pevniny, stanovený v nařízení (EU) 2023/1804, zohledňuje typy obsluhovaných lodí a příslušné objemy dopravy v námořních přístavech. Požadavek, aby se lodě připojovaly k dodávkám elektřiny z pevniny, by se neměl vztahovat na lodi, které vplouvají do přístavů, na něž se požadavek týkající se dodávek elektřiny z pevniny stanovený tímto nařízením nevztahuje; pokud však daný přístav nainstaloval dodávky elektřiny z pevniny u navštívené hrany nábřeží a jsou tam k dispozici, mělo by se od 1. ledna 2035 požadovat, aby se loď k dodávkám elektřiny z pevniny připojila.

| (44) | Vzhledem k pozitivním účinkům využívání dodávek elektřiny z pevniny na místní znečištění ovzduší a k potřebě motivovat k rozvoji této technologie v krátkodobém výhledu by se uhlíková náročnost výroby elektřiny dodávané v přístavu měla počítat jako nulová. Komise by měla zvážit možnost zohlednit skutečné emise skleníkových plynů spojené s elektřinou poskytnutou prostřednictvím dodávek elektřiny z pevniny v pozdější fázi. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k pozitivním účinkům využívání dodávek elektřiny z pevniny na místní znečištění ovzduší a k potřebě motivovat k rozvoji této technologie v krátkodobém výhledu by se uhlíková náročnost výroby elektřiny dodávané v přístavu měla počítat jako nulová. Komise by měla zvážit možnost zohlednit skutečné emise skleníkových plynů spojené s elektřinou poskytnutou prostřednictvím dodávek elektřiny z pevniny v pozdější fázi.

| (45) | Při provádění tohoto nařízení by měly být náležitě zohledněny různé modely správy přístavů v celé Unii, zejména pokud jde o odpovědnost za vydávání osvědčení, které loď osvobozuje od povinnosti připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny. |
| --- | --- |

(45)

Při provádění tohoto nařízení by měly být náležitě zohledněny různé modely správy přístavů v celé Unii, zejména pokud jde o odpovědnost za vydávání osvědčení, které loď osvobozuje od povinnosti připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny.

| (46) | Pro zajištění plynulosti postupů spojených s připojením k dodávkám elektřiny z pevniny v přístavech má zásadní význam koordinace mezi přístavy a provozovateli lodí. Provozovatelé lodí by měli informovat přístavy, do nichž připlouvají, o svém záměru připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny a o tom, jaké množství energie budou během dané zastávky potřebovat, zejména pokud toto množství překračuje odhadované potřeby u lodi dané kategorie. |
| --- | --- |

(46)

Pro zajištění plynulosti postupů spojených s připojením k dodávkám elektřiny z pevniny v přístavech má zásadní význam koordinace mezi přístavy a provozovateli lodí. Provozovatelé lodí by měli informovat přístavy, do nichž připlouvají, o svém záměru připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny a o tom, jaké množství energie budou během dané zastávky potřebovat, zejména pokud toto množství překračuje odhadované potřeby u lodi dané kategorie.

| (47) | Počet výjimek z povinnosti připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny udělených podle tohoto nařízení v určitých případech, kdy se loď nemůže k dodávkám elektřiny z pevniny připojit, by měl být od roku 2035 u každé lodi během vykazovaného období omezen. Za účelem zajištění spravedlivého zacházení s loděmi a zohlednění rozdílů v jejich provozních profilech by počet výjimek měl odrážet četnost jejich zastávek v přístavu, ale nikdy by neměl převyšovat deset zastávek v přístavu za vykazované období. Loď by však neměla být penalizována a zastávky v přístavu by se neměly započítávat do maximálního počtu výjimek, pokud loď před vplutím do přístavu o připojení k dodávkám elektřiny z pevniny požádala a tato žádost byla přístavem nebo řádně pověřeným subjektem přijata, ale loď se k dodávkám elektřiny z pevniny připojit nemůže a je schopna prokázat, že tuto nemožnost nemohla rozumně předpokládat. |
| --- | --- |

(47)

Počet výjimek z povinnosti připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny udělených podle tohoto nařízení v určitých případech, kdy se loď nemůže k dodávkám elektřiny z pevniny připojit, by měl být od roku 2035 u každé lodi během vykazovaného období omezen. Za účelem zajištění spravedlivého zacházení s loděmi a zohlednění rozdílů v jejich provozních profilech by počet výjimek měl odrážet četnost jejich zastávek v přístavu, ale nikdy by neměl převyšovat deset zastávek v přístavu za vykazované období. Loď by však neměla být penalizována a zastávky v přístavu by se neměly započítávat do maximálního počtu výjimek, pokud loď před vplutím do přístavu o připojení k dodávkám elektřiny z pevniny požádala a tato žádost byla přístavem nebo řádně pověřeným subjektem přijata, ale loď se k dodávkám elektřiny z pevniny připojit nemůže a je schopna prokázat, že tuto nemožnost nemohla rozumně předpokládat.

| (48) | Toto nařízení by mělo zavést spolehlivý a transparentní systém monitorování, vykazování a ověřování, aby bylo možné sledovat dodržování jeho ustanovení. Takový systém by se měl uplatňovat nediskriminačním způsobem vůči všem lodím a měl by vyžadovat ověření třetí stranou, aby byla zajištěna přesnost údajů předložených v rámci tohoto systému. Aby se usnadnilo dosažení cíle tohoto nařízení, měly by být v případě potřeby k ověření souladu s tímto nařízením použity veškeré údaje, které již byly nahlášeny pro účely nařízení (EU) 2015/757, s cílem omezit administrativní zátěž pro společnosti, ověřovatele a příslušné orgány. |
| --- | --- |

(48)

Toto nařízení by mělo zavést spolehlivý a transparentní systém monitorování, vykazování a ověřování, aby bylo možné sledovat dodržování jeho ustanovení. Takový systém by se měl uplatňovat nediskriminačním způsobem vůči všem lodím a měl by vyžadovat ověření třetí stranou, aby byla zajištěna přesnost údajů předložených v rámci tohoto systému. Aby se usnadnilo dosažení cíle tohoto nařízení, měly by být v případě potřeby k ověření souladu s tímto nařízením použity veškeré údaje, které již byly nahlášeny pro účely nařízení (EU) 2015/757, s cílem omezit administrativní zátěž pro společnosti, ověřovatele a příslušné orgány.

| (49) | Společnosti by měly být odpovědné za monitorování a vykazování množství a druhu energie spotřebované na palubě loděmi za plavby a loděmi v přístavu, jakož i dalších relevantních informací, jako jsou informace o typu motoru lodi nebo přítomnosti technologií pohonu s podporou větru, s cílem prokázat dodržování mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi stanovené tímto nařízením. Aby se usnadnilo plnění těchto povinností v oblasti monitorování a vykazování a výkon ověřovacích činností ověřovateli, měly by společnosti, podobně jako v případě nařízení (EU) 2015/757, dokumentovat zamýšlenou metodu monitorování a poskytnout další podrobnosti o uplatňování pravidel tohoto nařízení v plánu monitorování. Plán monitorování a případně jeho následné změny by měly být předloženy ověřovateli, který by je měl posoudit. |
| --- | --- |

(49)

Společnosti by měly být odpovědné za monitorování a vykazování množství a druhu energie spotřebované na palubě loděmi za plavby a loděmi v přístavu, jakož i dalších relevantních informací, jako jsou informace o typu motoru lodi nebo přítomnosti technologií pohonu s podporou větru, s cílem prokázat dodržování mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi stanovené tímto nařízením. Aby se usnadnilo plnění těchto povinností v oblasti monitorování a vykazování a výkon ověřovacích činností ověřovateli, měly by společnosti, podobně jako v případě nařízení (EU) 2015/757, dokumentovat zamýšlenou metodu monitorování a poskytnout další podrobnosti o uplatňování pravidel tohoto nařízení v plánu monitorování. Plán monitorování a případně jeho následné změny by měly být předloženy ověřovateli, který by je měl posoudit.

| (50) | Aby se omezila administrativní zátěž, měl by být pro účely provádění právních aktů Unie týkajících se snižování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy pro společnosti vytvořen jednotný systém monitorování, vykazování a ověřování. Za tímto účelem by Komise měla krátce po vyhlášení tohoto nařízení přezkoumat soulad mezi ním a nařízením (EU) 2015/757 a případné překrývání mezi těmito dvěma nařízeními, a bude-li to vhodné, vypracovat legislativní návrh na změnu tohoto nařízení nebo nařízení (EU) 2015/757. |
| --- | --- |

(50)

Aby se omezila administrativní zátěž, měl by být pro účely provádění právních aktů Unie týkajících se snižování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy pro společnosti vytvořen jednotný systém monitorování, vykazování a ověřování. Za tímto účelem by Komise měla krátce po vyhlášení tohoto nařízení přezkoumat soulad mezi ním a nařízením (EU) 2015/757 a případné překrývání mezi těmito dvěma nařízeními, a bude-li to vhodné, vypracovat legislativní návrh na změnu tohoto nařízení nebo nařízení (EU) 2015/757.

| (51) | Pro dosažení cílů tohoto nařízení a zajištění environmentální integrity obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, u nichž se očekává, že budou zavedena v námořním odvětví, má zásadní význam důsledná certifikace a monitorování paliv. Taková certifikace by měla být prováděna transparentním a nediskriminačním postupem. S cílem usnadnit certifikaci a omezit administrativní zátěž by certifikace paliv vymezených v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001 nebo v relevantních případech s příslušnými ustanoveními právního aktu Unie týkajícího se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem měla vycházet z pravidel stanovených těmito právními akty Unie pro certifikaci. Tento přístup k certifikaci by se měl vztahovat také na paliva čerpaná mimo Unii, která by měla být považována za dovážená paliva, podobně jako ve směrnici (EU) 2018/2001. Pokud se společnosti hodlají odchýlit od výchozích hodnot stanovených uvedenými právními akty Unie nebo tímto novým rámcem, mělo by k tomu dojít pouze tehdy, pokud mohou být hodnoty certifikovány jedním z dobrovolných systémů uznaných podle směrnice (EU) 2018/2001, nebo v relevantních případech podle právního aktu Unie, který se týká vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů a se zemním plynem a s vodíkem a kterým se stanoví prahové hodnoty úspor emisí skleníkových plynů, jakož i metodiky pro jejich výpočet (pro hodnoty „od vrtu po palivovou nádrž lodi“). |
| --- | --- |

(51)

Pro dosažení cílů tohoto nařízení a zajištění environmentální integrity obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, u nichž se očekává, že budou zavedena v námořním odvětví, má zásadní význam důsledná certifikace a monitorování paliv. Taková certifikace by měla být prováděna transparentním a nediskriminačním postupem. S cílem usnadnit certifikaci a omezit administrativní zátěž by certifikace paliv vymezených v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001 nebo v relevantních případech s příslušnými ustanoveními právního aktu Unie týkajícího se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem měla vycházet z pravidel stanovených těmito právními akty Unie pro certifikaci. Tento přístup k certifikaci by se měl vztahovat také na paliva čerpaná mimo Unii, která by měla být považována za dovážená paliva, podobně jako ve směrnici (EU) 2018/2001. Pokud se společnosti hodlají odchýlit od výchozích hodnot stanovených uvedenými právními akty Unie nebo tímto novým rámcem, mělo by k tomu dojít pouze tehdy, pokud mohou být hodnoty certifikovány jedním z dobrovolných systémů uznaných podle směrnice (EU) 2018/2001, nebo v relevantních případech podle právního aktu Unie, který se týká vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů a se zemním plynem a s vodíkem a kterým se stanoví prahové hodnoty úspor emisí skleníkových plynů, jakož i metodiky pro jejich výpočet (pro hodnoty „od vrtu po palivovou nádrž lodi“).

| (52) | Společnostem by měla být dána možnost vypočítat skutečné emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“, které se odchylují od faktorů definovaných v příloze II, je-li tento výpočet stanoven v souladu s uznávanými mezinárodními normami relevantními pro danou oblast a je těmito normami podpořen. Tento výpočet emisních faktorů „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ by měl být primárně omezen na laboratorní zkoušky nebo přímé měření emisí nespáleného paliva ze strojů pracujících na principech přeměny energií, včetně spalovacích motorů, palivových článků a souvisejících konvertorů, plynových turbín nebo kotlů. Jelikož skutečné emisní faktory CO2„od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ se vztahují spíše ke složení paliva než ke stroji pracujícími na principech přeměny energií, neměly by se lišit od výchozích hodnot uvedených v příloze II. Tyto emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ by měly být přepočítány, zejména u syntetických paliv nebo biopaliv, pouze v případě, že je za tímto účelem vypracována relevantní mezinárodní norma. Nemělo by být množné odchýlit se od výchozích hodnot uvedených u emisních faktorů CO2 fosilních paliv. |
| --- | --- |

(52)

Společnostem by měla být dána možnost vypočítat skutečné emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“, které se odchylují od faktorů definovaných v příloze II, je-li tento výpočet stanoven v souladu s uznávanými mezinárodními normami relevantními pro danou oblast a je těmito normami podpořen. Tento výpočet emisních faktorů „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ by měl být primárně omezen na laboratorní zkoušky nebo přímé měření emisí nespáleného paliva ze strojů pracujících na principech přeměny energií, včetně spalovacích motorů, palivových článků a souvisejících konvertorů, plynových turbín nebo kotlů. Jelikož skutečné emisní faktory CO2„od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ se vztahují spíše ke složení paliva než ke stroji pracujícími na principech přeměny energií, neměly by se lišit od výchozích hodnot uvedených v příloze II. Tyto emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ by měly být přepočítány, zejména u syntetických paliv nebo biopaliv, pouze v případě, že je za tímto účelem vypracována relevantní mezinárodní norma. Nemělo by být množné odchýlit se od výchozích hodnot uvedených u emisních faktorů CO2 fosilních paliv.

| (53) | Ověřovací činnosti provádějí ověřovatelé. Za účelem zajištění nestrannosti a efektivity by ověřovateli měli být nezávislé a kvalifikované právní subjekty akreditované vnitrostátními akreditačními orgány zřízenými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (17). Ověřovatelé by měli být vybaveni prostředky a zaměstnanci v rozsahu odpovídajícím velikosti flotily, pro kterou podle tohoto nařízení provádějí ověřovací činnosti. Ověření by mělo zajistit přesnost a úplnost monitorování a vykazování společnostmi a soulad s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(53)

Ověřovací činnosti provádějí ověřovatelé. Za účelem zajištění nestrannosti a efektivity by ověřovateli měli být nezávislé a kvalifikované právní subjekty akreditované vnitrostátními akreditačními orgány zřízenými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (17). Ověřovatelé by měli být vybaveni prostředky a zaměstnanci v rozsahu odpovídajícím velikosti flotily, pro kterou podle tohoto nařízení provádějí ověřovací činnosti. Ověření by mělo zajistit přesnost a úplnost monitorování a vykazování společnostmi a soulad s tímto nařízením.

| (54) | Na základě údajů a informací monitorovaných a vykazovaných společnostmi by ověřovatelé měli vypočítat a stanovit roční průměrnou intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi a bilanci souladu lodi s ohledem na stanovenou mezní hodnotu, včetně případného přebytku nebo deficitu, jakož i určit, zda loď dodržela povinnosti využívat dodávky elektřiny z pevniny. Ověřovatel by měl tyto informace oznámit dotčené společnosti. Pokud je ověřovatelem stejný subjekt jako ověřovatel pro účely nařízení (EU) 2015/757, lze toto oznámení provést společně se zprávou o ověření podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Na základě údajů a informací monitorovaných a vykazovaných společnostmi by ověřovatelé měli vypočítat a stanovit roční průměrnou intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi a bilanci souladu lodi s ohledem na stanovenou mezní hodnotu, včetně případného přebytku nebo deficitu, jakož i určit, zda loď dodržela povinnosti využívat dodávky elektřiny z pevniny. Ověřovatel by měl tyto informace oznámit dotčené společnosti. Pokud je ověřovatelem stejný subjekt jako ověřovatel pro účely nařízení (EU) 2015/757, lze toto oznámení provést společně se zprávou o ověření podle uvedeného nařízení.

| (55) | Komise by měla zřídit elektronickou databázi, která bude zaznamenávat provozní charakteristiky každé lodě pro účely souladu s tímto nařízením, a zajistit její fungování (dále jen „databáze FuelEU“). Databáze FuelEU by měla být využívána pro všechna nejdůležitější opatření nezbytná ke splnění povinností stanovených v tomto nařízení. Aby se usnadnilo vykazování a omezila administrativní zátěž pro společnosti, ověřovatele a další uživatele, měla by databáze FuelEU vycházet ze stávajícího modulu THETIS-MRV nebo by měla být v největší možné míře vyvinuta jako jeho aktualizovaná verze. Databáze FuelEU by měla rovněž umožňovat opětovné použití informací a údajů shromážděných pro účely nařízení (EU) 2015/757. |
| --- | --- |

(55)

Komise by měla zřídit elektronickou databázi, která bude zaznamenávat provozní charakteristiky každé lodě pro účely souladu s tímto nařízením, a zajistit její fungování (dále jen „databáze FuelEU“). Databáze FuelEU by měla být využívána pro všechna nejdůležitější opatření nezbytná ke splnění povinností stanovených v tomto nařízení. Aby se usnadnilo vykazování a omezila administrativní zátěž pro společnosti, ověřovatele a další uživatele, měla by databáze FuelEU vycházet ze stávajícího modulu THETIS-MRV nebo by měla být v největší možné míře vyvinuta jako jeho aktualizovaná verze. Databáze FuelEU by měla rovněž umožňovat opětovné použití informací a údajů shromážděných pro účely nařízení (EU) 2015/757.

| (56) | Soulad s tímto nařízením bude záviset na prvcích, které by společnost nemusela být schopna ovlivnit, jako jsou problémy související s dostupností nebo kvalitou paliva. Společnosti by proto měly disponovat určitou flexibilitou, která jim v rámci bilance souladu umožní převést přebytek z jednoho roku do druhého nebo si předběžný přebytek v určitých mezích vypůjčit z následujícího roku. Na využívání dodávek elektřiny z pevniny v přístavu, které má velký význam pro místní kvalitu ovzduší v přístavních městech a pobřežních oblastech, by se podobná ustanovení o flexibilitě neměla vztahovat. |
| --- | --- |

(56)

Soulad s tímto nařízením bude záviset na prvcích, které by společnost nemusela být schopna ovlivnit, jako jsou problémy související s dostupností nebo kvalitou paliva. Společnosti by proto měly disponovat určitou flexibilitou, která jim v rámci bilance souladu umožní převést přebytek z jednoho roku do druhého nebo si předběžný přebytek v určitých mezích vypůjčit z následujícího roku. Na využívání dodávek elektřiny z pevniny v přístavu, které má velký význam pro místní kvalitu ovzduší v přístavních městech a pobřežních oblastech, by se podobná ustanovení o flexibilitě neměla vztahovat.

| (57) | Aby se zabránilo technologickému ustrnutí a nadále se podporovalo zavádění nejúčinnějších řešení, mělo by být společnostem umožněno sdružovat výsledky různých lodí. Za tímto účelem by případné lepší výsledky jedné lodi mohly být využity ke kompenzaci nedostatečných výsledků jiných lodí za předpokladu, že celková bilance souladu je kladná. To vytváří možnost odměňovat nadprůměrné výsledky při dosahování souladu a stimuluje investice do pokročilejších technologií. Možnost sdružování bilancí souladu by měla zůstat dobrovolná a měla by podléhat souhlasu dotčených společností. |
| --- | --- |

(57)

Aby se zabránilo technologickému ustrnutí a nadále se podporovalo zavádění nejúčinnějších řešení, mělo by být společnostem umožněno sdružovat výsledky různých lodí. Za tímto účelem by případné lepší výsledky jedné lodi mohly být využity ke kompenzaci nedostatečných výsledků jiných lodí za předpokladu, že celková bilance souladu je kladná. To vytváří možnost odměňovat nadprůměrné výsledky při dosahování souladu a stimuluje investice do pokročilejších technologií. Možnost sdružování bilancí souladu by měla zůstat dobrovolná a měla by podléhat souhlasu dotčených společností.

| (58) | Dokument o souladu (dále jen „dokument o souladu FuelEU“) vydaný ověřovatelem či případně příslušnou společností státu vykonávajícího správu by lodě měly podle postupů stanovených tímto nařízením uchovávat jako důkaz o dodržování mezních hodnot intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi a o souladu s povinností využívat dodávky elektřiny z pevniny. Ověřovatelé nebo případně příslušný orgán státu vykonávajícího správu by měli v databázi FuelEU zaznamenat vydání dokumentu o souladu FuelEU. |
| --- | --- |

(58)

Dokument o souladu (dále jen „dokument o souladu FuelEU“) vydaný ověřovatelem či případně příslušnou společností státu vykonávajícího správu by lodě měly podle postupů stanovených tímto nařízením uchovávat jako důkaz o dodržování mezních hodnot intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi a o souladu s povinností využívat dodávky elektřiny z pevniny. Ověřovatelé nebo případně příslušný orgán státu vykonávajícího správu by měli v databázi FuelEU zaznamenat vydání dokumentu o souladu FuelEU.

| (59) | Počet zastávek v přístavu, které nejsou v souladu s požadavky, by měli určit ověřovatelé na základě souboru jasných a objektivních kritérií s přihlédnutím ke všem relevantním informacím, včetně délky zastávky, množství a druhu spotřebované energie a uplatnění jakýchkoli výjimek pro každou zastávku v přístavu spadajícím do oblasti působnosti tohoto nařízení. Společnosti by tyto informace měly zpřístupnit ověřovatelům za účelem určení souladu s požadavky. |
| --- | --- |

(59)

Počet zastávek v přístavu, které nejsou v souladu s požadavky, by měli určit ověřovatelé na základě souboru jasných a objektivních kritérií s přihlédnutím ke všem relevantním informacím, včetně délky zastávky, množství a druhu spotřebované energie a uplatnění jakýchkoli výjimek pro každou zastávku v přístavu spadajícím do oblasti působnosti tohoto nařízení. Společnosti by tyto informace měly zpřístupnit ověřovatelům za účelem určení souladu s požadavky.

| (60) | Aniž je dotčena možnost dosáhnout souladu prostřednictvím ustanovení o flexibilitě a sdružování, měly by lodě, které nesplňují mezní hodnoty roční průměrné intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě, podléhat sankci, která má odrazující účinek, je úměrná míře nesouladu a eliminuje jakoukoli ekonomickou výhodu plynoucí z nesouladu, a tím zachovává v tomto odvětví rovné podmínky (dále jen „sankce FuelEU“). Sankce FuelEU by měla být založena na množství obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, které měly lodě použít ke splnění požadavků tohoto nařízení, a na nákladech na ně. |
| --- | --- |

(60)

Aniž je dotčena možnost dosáhnout souladu prostřednictvím ustanovení o flexibilitě a sdružování, měly by lodě, které nesplňují mezní hodnoty roční průměrné intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě, podléhat sankci, která má odrazující účinek, je úměrná míře nesouladu a eliminuje jakoukoli ekonomickou výhodu plynoucí z nesouladu, a tím zachovává v tomto odvětví rovné podmínky (dále jen „sankce FuelEU“). Sankce FuelEU by měla být založena na množství obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, které měly lodě použít ke splnění požadavků tohoto nařízení, a na nákladech na ně.

| (61) | Sankce FuelEU by měla být uložena i za každou zastávku v přístavu, která není v souladu s požadavky. Tato sankce FuelEU by měla být úměrná nákladům na používání elektřiny na dostatečné úrovni, měla by odrazovat od využívání více znečišťujících zdrojů energie a měla by být vyjádřena pevně stanovenou částkou v EUR vynásobenou stanoveným celkovým potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu a celkovým počtem hodin, zaokrouhlených na nejbližší celou hodinu, strávených v přístavu při neplnění požadavku na dodávky elektřiny z pevniny. Vzhledem k nedostatku přesných údajů o nákladech na poskytování dodávek elektřiny z pevniny v Unii by tato sazba měla vycházet z dvojnásobku průměrné ceny elektřiny v Unii pro spotřebitele mimo domácnosti, aby se zohlednily další poplatky související s poskytováním služby, mimo jiné včetně nákladů na připojení a prvků návratnosti investic. |
| --- | --- |

(61)

Sankce FuelEU by měla být uložena i za každou zastávku v přístavu, která není v souladu s požadavky. Tato sankce FuelEU by měla být úměrná nákladům na používání elektřiny na dostatečné úrovni, měla by odrazovat od využívání více znečišťujících zdrojů energie a měla by být vyjádřena pevně stanovenou částkou v EUR vynásobenou stanoveným celkovým potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu a celkovým počtem hodin, zaokrouhlených na nejbližší celou hodinu, strávených v přístavu při neplnění požadavku na dodávky elektřiny z pevniny. Vzhledem k nedostatku přesných údajů o nákladech na poskytování dodávek elektřiny z pevniny v Unii by tato sazba měla vycházet z dvojnásobku průměrné ceny elektřiny v Unii pro spotřebitele mimo domácnosti, aby se zohlednily další poplatky související s poskytováním služby, mimo jiné včetně nákladů na připojení a prvků návratnosti investic.

| (62) | Výnosy získané z úhrad sankcí FuelEU a shromážděné státy vykonávajícími správu by měly být použity na podporu distribuce a využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy a na pomoc provozovatelům námořní dopravy při plnění jejich cílů v oblasti klimatu a životního prostředí. |
| --- | --- |

(62)

Výnosy získané z úhrad sankcí FuelEU a shromážděné státy vykonávajícími správu by měly být použity na podporu distribuce a využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy a na pomoc provozovatelům námořní dopravy při plnění jejich cílů v oblasti klimatu a životního prostředí.

| (63) | Zatímco dotčená společnost by měla zůstat odpovědná za plnění povinností v oblasti monitorování a vykazování podle tohoto nařízení i za úhradu sankcí FuelEU v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a s cílem podpořit zavádění čistších paliv, mělo by být možné pro subjekt odpovědný za nákup paliva nebo za přijímání provozních rozhodnutí, která mají vliv na intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované lodí, stanovit vůči této společnosti v případě deficitní bilance souladu společnosti smluvní závazek proplatit nebo jiným způsobem nahradit náklady na sankce FuelEU vyplývající z provozu lodi. Společnost by měla mít možnost na smluvním základě požádat ověřovatele, aby vypočítal výši sankcí FuelEU odpovídajících provozu lodi jiným subjektem během vykazovaného období. V této souvislosti by se provozem lodi mělo rozumět určení přepravovaného nákladu, trasy a rychlosti lodi. Podobně, i když by společnost měla zůstat odpovědná za plnění povinností v oblasti monitorování a vykazování podle tohoto nařízení i za úhradu sankcí FuelEU, měli by mít společnosti a dodavatelé paliv možnost se smluvně dohodnout na vzájemných závazcích týkajících se výroby, dodávek a nákupu předem určených množství určitých paliv. Tyto smlouvy by mohly stanovit povinnost dodavatelů paliv nahradit společnosti uhrazené sankce v případech, kdy paliva nebyla společnosti dána k dispozici, jak bylo dohodnuto. |
| --- | --- |

(63)

Zatímco dotčená společnost by měla zůstat odpovědná za plnění povinností v oblasti monitorování a vykazování podle tohoto nařízení i za úhradu sankcí FuelEU v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a s cílem podpořit zavádění čistších paliv, mělo by být možné pro subjekt odpovědný za nákup paliva nebo za přijímání provozních rozhodnutí, která mají vliv na intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované lodí, stanovit vůči této společnosti v případě deficitní bilance souladu společnosti smluvní závazek proplatit nebo jiným způsobem nahradit náklady na sankce FuelEU vyplývající z provozu lodi. Společnost by měla mít možnost na smluvním základě požádat ověřovatele, aby vypočítal výši sankcí FuelEU odpovídajících provozu lodi jiným subjektem během vykazovaného období. V této souvislosti by se provozem lodi mělo rozumět určení přepravovaného nákladu, trasy a rychlosti lodi. Podobně, i když by společnost měla zůstat odpovědná za plnění povinností v oblasti monitorování a vykazování podle tohoto nařízení i za úhradu sankcí FuelEU, měli by mít společnosti a dodavatelé paliv možnost se smluvně dohodnout na vzájemných závazcích týkajících se výroby, dodávek a nákupu předem určených množství určitých paliv. Tyto smlouvy by mohly stanovit povinnost dodavatelů paliv nahradit společnosti uhrazené sankce v případech, kdy paliva nebyla společnosti dána k dispozici, jak bylo dohodnuto.

| (64) | Prosazování povinností spojených s tímto nařízením by mělo být založeno na stávajících nástrojích, včetně těch, které byly zavedeny podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (18) a 2009/21/ES (19). Kromě toho by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Aby se zabránilo nepatřičnému nebo dvojímu postihu za stejná porušení předpisů, neměly by se tyto sankce překrývat se sankcemi FuelEU uplatňovanými v případě, že loď vykazuje deficitní bilanci souladu nebo vykonala zastávku v přístavu, která není v souladu s požadavky. Doklad potvrzující, že loď splňuje požadavky tohoto nařízení, by měl být doplněn na seznam osvědčení a dokumentů obsažený v příloze IV směrnice 2009/16/ES. |
| --- | --- |

(64)

Prosazování povinností spojených s tímto nařízením by mělo být založeno na stávajících nástrojích, včetně těch, které byly zavedeny podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (18) a 2009/21/ES (19). Kromě toho by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Aby se zabránilo nepatřičnému nebo dvojímu postihu za stejná porušení předpisů, neměly by se tyto sankce překrývat se sankcemi FuelEU uplatňovanými v případě, že loď vykazuje deficitní bilanci souladu nebo vykonala zastávku v přístavu, která není v souladu s požadavky. Doklad potvrzující, že loď splňuje požadavky tohoto nařízení, by měl být doplněn na seznam osvědčení a dokumentů obsažený v příloze IV směrnice 2009/16/ES.

| (65) | Aby se snížila administrativní zátěž společností, měl by za zajištění dohledu nad prosazováním tohoto nařízení za každou společnost odpovídat jen jeden členský stát. K určení státu vykonávajícího správu ve vztahu ke každé společnosti by měla být použita příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (20). Stát vykonávající správu by měl mít možnost provádět dodatečné kontroly souladu konkrétní lodi s tímto nařízením za dvě předchozí vykazovaná období a měl by rovněž zajistit, aby byly sankce FuelEU uhrazeny včas. |
| --- | --- |

(65)

Aby se snížila administrativní zátěž společností, měl by za zajištění dohledu nad prosazováním tohoto nařízení za každou společnost odpovídat jen jeden členský stát. K určení státu vykonávajícího správu ve vztahu ke každé společnosti by měla být použita příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (20). Stát vykonávající správu by měl mít možnost provádět dodatečné kontroly souladu konkrétní lodi s tímto nařízením za dvě předchozí vykazovaná období a měl by rovněž zajistit, aby byly sankce FuelEU uhrazeny včas.

| (66) | Vzhledem k významu důsledků, které mohou mít opatření přijatá ověřovateli podle tohoto nařízení pro dotčené společnosti, zejména pokud jde o určení zastávek v přístavu, které nebyly v souladu s požadavky, výpočet výše sankcí FuelEU a odmítnutí vydat dokument o souladu FuelEU, měly by tyto společnosti mít právo požádat o přezkoumání takových opatření příslušný orgán členského státu, kde byl ověřovatel akreditován. S ohledem na právo na účinné prostředky nápravy před soudem zakotvené v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie by rozhodnutí přijatá příslušnými orgány podle tohoto nařízení měla podléhat přezkumu vedenému soudem členského státu tohoto příslušného orgánu v souladu s jeho vnitrostátním právem. |
| --- | --- |

(66)

Vzhledem k významu důsledků, které mohou mít opatření přijatá ověřovateli podle tohoto nařízení pro dotčené společnosti, zejména pokud jde o určení zastávek v přístavu, které nebyly v souladu s požadavky, výpočet výše sankcí FuelEU a odmítnutí vydat dokument o souladu FuelEU, měly by tyto společnosti mít právo požádat o přezkoumání takových opatření příslušný orgán členského státu, kde byl ověřovatel akreditován. S ohledem na právo na účinné prostředky nápravy před soudem zakotvené v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie by rozhodnutí přijatá příslušnými orgány podle tohoto nařízení měla podléhat přezkumu vedenému soudem členského státu tohoto příslušného orgánu v souladu s jeho vnitrostátním právem.

| (67) | Za účelem zachování rovných podmínek prostřednictvím účinného fungování tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu emisních faktorů „od vrtu k brázdě za lodí“, informace o dílčím cíli pro RFNBO, změnu stávající tabulky stanovené v příloze III doplněním dalších technologií s nulovými emisemi, stanovení dalších metod a kritérií akreditace ověřovatelů, úpravu faktoru sankce FuelEU na základě vývoje nákladů na energii a změnu číselného faktoru částky sankce FuelEU na základě indexace průměrných nákladů na elektřinu v Unii. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (21). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(67)

Za účelem zachování rovných podmínek prostřednictvím účinného fungování tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu emisních faktorů „od vrtu k brázdě za lodí“, informace o dílčím cíli pro RFNBO, změnu stávající tabulky stanovené v příloze III doplněním dalších technologií s nulovými emisemi, stanovení dalších metod a kritérií akreditace ověřovatelů, úpravu faktoru sankce FuelEU na základě vývoje nákladů na energii a změnu číselného faktoru částky sankce FuelEU na základě indexace průměrných nákladů na elektřinu v Unii. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (21). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (68) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22). Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů zohlednit možnost opětovného použití informací a údajů shromážděných pro účely nařízení (EU) 2015/757 při stanovování seznamu sousedních kontejnerových překládkových přístavů vyloučených z definice přístavů určení, kritérií pro posouzení výrobní kapacity a dostupnosti RFNBO v odvětví námořní dopravy a metody výpočtu faktoru cenového rozdílu mezi RFNBO a fosilními palivy, upřesnění pravidel pro případné uplatňování dílčího cíle pro RFNBO, podrobných kritérií pro přijetí technologií a způsobu jejich provozu, aby byly považovány za technologie s nulovými emisemi, informací, které mají lodě poskytovat, pokud mají v přístavech v úmyslu připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny nebo používat technologie s nulovými emisemi, a postupu pro poskytování těchto informací, šablon standardizovaných plánů monitorování, včetně technických pravidel pro jejich jednotné používání, seznamu mezinárodních norem a odkazů na certifikaci k prokázání skutečných emisních faktorů „od palivové nádrže po brázdu za lodí“, dalšího upřesnění pravidel pro ověřovací činnosti podle tohoto nařízení, pravidel pro přístupová práva k databázi FuelEU a funkčních a technických specifikací této databáze a vzorů dokumentu o souladu FuelEU. |
| --- | --- |

(68)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22). Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů zohlednit možnost opětovného použití informací a údajů shromážděných pro účely nařízení (EU) 2015/757 při stanovování seznamu sousedních kontejnerových překládkových přístavů vyloučených z definice přístavů určení, kritérií pro posouzení výrobní kapacity a dostupnosti RFNBO v odvětví námořní dopravy a metody výpočtu faktoru cenového rozdílu mezi RFNBO a fosilními palivy, upřesnění pravidel pro případné uplatňování dílčího cíle pro RFNBO, podrobných kritérií pro přijetí technologií a způsobu jejich provozu, aby byly považovány za technologie s nulovými emisemi, informací, které mají lodě poskytovat, pokud mají v přístavech v úmyslu připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny nebo používat technologie s nulovými emisemi, a postupu pro poskytování těchto informací, šablon standardizovaných plánů monitorování, včetně technických pravidel pro jejich jednotné používání, seznamu mezinárodních norem a odkazů na certifikaci k prokázání skutečných emisních faktorů „od palivové nádrže po brázdu za lodí“, dalšího upřesnění pravidel pro ověřovací činnosti podle tohoto nařízení, pravidel pro přístupová práva k databázi FuelEU a funkčních a technických specifikací této databáze a vzorů dokumentu o souladu FuelEU.

| (69) | Vzhledem k mezinárodnímu rozměru odvětví námořní dopravy je upřednostňován globální přístup k omezování intenzity emisí skleníkových plynů z energie využívané loděmi, protože by mohl být z důvodu širší působnosti považován za výrazně účinnější. V této souvislosti a s cílem usnadnit vytváření mezinárodních pravidel v rámci IMO by Komise měla sdílet příslušné informace o provádění tohoto nařízení s IMO a dalšími příslušnými mezinárodními subjekty a měla by IMO předkládat náležité návrhy, a tak pokračovat ve snaze Unie o prosazení ambiciózních cílů v oblasti dekarbonizace námořní dopravy na mezinárodní úrovni. Dojde-li k dohodě o globálním přístupu v záležitostech relevantních pro toto nařízení, měla by Komise toto nařízení přezkoumat s cílem uvést je do souladu s mezinárodními pravidly, bude-li to vhodné. |
| --- | --- |

(69)

Vzhledem k mezinárodnímu rozměru odvětví námořní dopravy je upřednostňován globální přístup k omezování intenzity emisí skleníkových plynů z energie využívané loděmi, protože by mohl být z důvodu širší působnosti považován za výrazně účinnější. V této souvislosti a s cílem usnadnit vytváření mezinárodních pravidel v rámci IMO by Komise měla sdílet příslušné informace o provádění tohoto nařízení s IMO a dalšími příslušnými mezinárodními subjekty a měla by IMO předkládat náležité návrhy, a tak pokračovat ve snaze Unie o prosazení ambiciózních cílů v oblasti dekarbonizace námořní dopravy na mezinárodní úrovni. Dojde-li k dohodě o globálním přístupu v záležitostech relevantních pro toto nařízení, měla by Komise toto nařízení přezkoumat s cílem uvést je do souladu s mezinárodními pravidly, bude-li to vhodné.

| (70) | Komise by měla zajistit provádění a dostupnost nástrojů pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů pro odvětví námořní dopravy, jak je definováno v pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Pokyny ke zlepšování právní úpravy“. |
| --- | --- |

(70)

Komise by měla zajistit provádění a dostupnost nástrojů pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů pro odvětví námořní dopravy, jak je definováno v pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Pokyny ke zlepšování právní úpravy“.

| (71) | Vzhledem k tomu, že toto nařízení povede k nákladům na dodatečné úpravy a administrativním nákladům, měla by být celková regulační zátěž pro odvětví námořní dopravy pečlivě přezkoumávána. Komise by měla za tímto účelem předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení fungování tohoto nařízení. Komise by měla v této zprávě posoudit, do jaké míry byly splněny cíle tohoto nařízení a do jaké míry ovlivnilo konkurenceschopnost odvětví. Tato zpráva by měla rovněž zahrnovat interakci tohoto nařízení s dalšími relevantními právními akty Unie, včetně možných kroků a opatření, které byly nebo by mohly být přijaty za účelem snížení celkového tlaku na odvětví námořní dopravy z hlediska nákladů. |
| --- | --- |

(71)

Vzhledem k tomu, že toto nařízení povede k nákladům na dodatečné úpravy a administrativním nákladům, měla by být celková regulační zátěž pro odvětví námořní dopravy pečlivě přezkoumávána. Komise by měla za tímto účelem předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení fungování tohoto nařízení. Komise by měla v této zprávě posoudit, do jaké míry byly splněny cíle tohoto nařízení a do jaké míry ovlivnilo konkurenceschopnost odvětví. Tato zpráva by měla rovněž zahrnovat interakci tohoto nařízení s dalšími relevantními právními akty Unie, včetně možných kroků a opatření, které byly nebo by mohly být přijaty za účelem snížení celkového tlaku na odvětví námořní dopravy z hlediska nákladů.

| (72) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv a náhradních zdrojů energie loděmi připlouvajícími do přístavů spadajících do jurisdikce členského státu v rámci Unie, zdržujícími se v nich nebo z nich odplouvajícími, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, aniž by riskovaly zavedení překážek na vnitřním trhu a narušení hospodářské soutěže mezi přístavy a mezi provozovateli námořní dopravy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo zavedením jednotných pravidel na úrovni Unie, která vytvářejí ekonomické pobídky pro provozovatele námořní dopravy, aby nadále nerušeně pokračovali ve své činnosti a zároveň plnili povinnosti týkající se využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle, |
| --- | --- |

(72)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv a náhradních zdrojů energie loděmi připlouvajícími do přístavů spadajících do jurisdikce členského státu v rámci Unie, zdržujícími se v nich nebo z nich odplouvajícími, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, aniž by riskovaly zavedení překážek na vnitřním trhu a narušení hospodářské soutěže mezi přístavy a mezi provozovateli námořní dopravy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo zavedením jednotných pravidel na úrovni Unie, která vytvářejí ekonomické pobídky pro provozovatele námořní dopravy, aby nadále nerušeně pokračovali ve své činnosti a zároveň plnili povinnosti týkající se využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Kapitola I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět a cíl

Toto nařízení stanoví jednotná pravidla pro:

| a) | mezní hodnotu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi připlouvající do přístavů v jurisdikci členského státu, zdržující se v nich nebo z nich odplouvající a |
| --- | --- |

a)

mezní hodnotu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi připlouvající do přístavů v jurisdikci členského státu, zdržující se v nich nebo z nich odplouvající a

| b) | povinnost využívat dodávky elektřiny z pevniny nebo technologii s nulovými emisemi v přístavech spadajících do jurisdikce členského státu. |
| --- | --- |

b)

povinnost využívat dodávky elektřiny z pevniny nebo technologii s nulovými emisemi v přístavech spadajících do jurisdikce členského státu.

Jeho cílem je tímto zvýšit důsledné využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv a náhradních zdrojů energie v námořní dopravě v celé Unii v souladu s cílem dosáhnout klimatické neutrality v celé Unii nejpozději do roku 2050 a současně zajistit plynulý provoz námořní dopravy, vytvořit regulační jistotu pro zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv a udržitelných technologií a zabránit narušení vnitřního trhu.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na všechny lodě o hrubé prostornosti větší než 5 000 GT, které slouží k přepravě cestujících nebo nákladu pro obchodní účely, bez ohledu na jejich vlajku, pokud jde o:

| a) | energii spotřebovanou během pobytu v přístavu určení spadajícího do jurisdikce členského státu; |
| --- | --- |

a)

energii spotřebovanou během pobytu v přístavu určení spadajícího do jurisdikce členského státu;

| b) | veškerou energii spotřebovanou při plavbách z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého z členských států do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého z členských států; |
| --- | --- |

b)

veškerou energii spotřebovanou při plavbách z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého z členských států do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého z členských států;

| c) | bez ohledu na písmeno b), polovinu energie spotřebované při plavbách do nebo z přístavu určení nacházejícího se v nejvzdálenějším regionu spadajícím do jurisdikce členského státu a |
| --- | --- |

c)

bez ohledu na písmeno b), polovinu energie spotřebované při plavbách do nebo z přístavu určení nacházejícího se v nejvzdálenějším regionu spadajícím do jurisdikce členského státu a

| d) | polovinu energie spotřebované při plavbách do nebo z přístavu určení spadajícího do jurisdikce členského státu, pokud předcházející nebo příští přístav určení spadá do jurisdikce třetí země. |
| --- | --- |

d)

polovinu energie spotřebované při plavbách do nebo z přístavu určení spadajícího do jurisdikce členského státu, pokud předcházející nebo příští přístav určení spadá do jurisdikce třetí země.

2.   Do 31. prosince 2025 přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví seznam sousedních přístavů pro překládku kontejnerů. Komise následně tento seznam do 31. prosince každé dva roky aktualizuje.

V prováděcích aktech uvedených v prvním pododstavci se přístav uvede jako sousední přístav pro překládku kontejnerů, pokud podíl překládek kontejnerů měřený v jednotkách TEU (ekvivalentu dvacetistopého přepravního kontejneru) přesahuje 65 % celkové kontejnerové dopravy v daném přístavu během posledního dvanáctiměsíčního období, pro které jsou k dispozici příslušné údaje, a pokud se tento přístav nachází mimo Unii, avšak ve vzdálenosti menší než 300 námořních mil od přístavu spadajícího do jurisdikce některého z členských států.

Pro účely uvedených prováděcích aktů se kontejnery považují za přeložené, pokud jsou vyloženy z lodi do přístavu pouze za účelem jejich naložení na jinou loď.

Seznam sousedních přístavů pro překládku kontejnerů vypracovaný Komisí nezahrnuje přístavy nacházející se ve třetí zemi, u nichž uvedená třetí země účinně uplatňuje opatření, která mají rovnocenný účinek jako toto nařízení.

Prováděcí akty uvedené v prvním pododstavci se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

3.   Členské státy mohou vyjmout konkrétní trasy a přístavy z uplatňování odst. 1 písm. a) a b), pokud jde o energii spotřebovanou při plavbách osobních lodí, které nejsou výletními osobními loděmi, mezi přístavem určení spadajícím do jurisdikce členského státu a přístavem určení spadajícím do jurisdikce téhož členského státu, který se nachází na ostrově s méně než 200 000 trvalými obyvateli, a pokud jde o energii spotřebovanou během jejich pobytu v přístavu určení tohoto ostrova. Platnost žádné z těchto výjimek nesmí přesahovat 31. prosinec 2029. Členské státy oznámí tyto výjimky před jejich vstupem v platnost Komisi. Komise je zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

4.   Členské státy mohou vyjmout konkrétní trasy a přístavy z uplatňování odst. 1 písm. a) a c), pokud jde o energii spotřebovanou loděmi při plavbách mezi přístavem určení nacházejícím se v nejvzdálenějším regionu a jiným přístavem určení nacházejícím se v nejvzdálenějším regionu a pokud jde o energii spotřebovanou během jejich pobytu v přístavech určení těchto nejvzdálenějších regionů. Platnost žádné z těchto výjimek nesmí přesahovat 31. prosinec 2029. Členské státy oznámí tyto výjimky před jejich vstupem v platnost Komisi. Komise je zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

5.   Členské státy, které nesdílejí pozemní hranici se žádným jiným členským státem, mohou vyjmout z uplatňování odstavce 1 osobní lodě provozující plavby v rámci závazků veřejné služby nebo smluv o veřejných službách z těchto členských států do přístavů určení jiného členského státu. Platnost žádné z těchto výjimek nesmí přesahovat 31. prosinec 2029. Členské státy oznámí tyto výjimky před jejich vstupem v platnost Komisi. Komise je zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

6.   Členské státy mohou vyjmout z uplatňování odstavce 1 osobní lodě poskytující služby námořní dopravy ve smyslu nařízení (EHS) č. 3577/92 v rámci závazků veřejné služby nebo smluv o veřejných službách, které byly v provozu před 12. říjnem 2023, pokud jde o konkrétní trasy mezi jejich pevninskými přístavy určení a přístavy určení spadajícími do jejich jurisdikce, které se nacházejí na ostrově nebo ve městech Ceuta a Melilla. Platnost žádné z těchto výjimek nesmí přesahovat 31. prosinec 2029. Členské státy oznámí tyto výjimky před jejich vstupem v platnost Komisi. Komise je zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Pro účely uplatňování tohoto odstavce se města Ceuta a Melilla považují za přístavy určení nacházející se na ostrově.

7.   Toto nařízení se nevztahuje na válečné lodě, pomocná námořní válečná plavidla, lodě, které loví či zpracovávají ryby, dřevěné lodě jednoduché konstrukce, lodě bez mechanického pohonu nebo lodě vlastněné či provozované státem, jež jsou používány pouze k nekomerčním účelům.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „emisemi skleníkových plynů“ uvolňování oxidu uhličitého (CO2), metanu (CH4) a oxidu dusného (N2O) do atmosféry; |
| --- | --- |

1)

„emisemi skleníkových plynů“ uvolňování oxidu uhličitého (CO2), metanu (CH4) a oxidu dusného (N2O) do atmosféry;

2

4

2

| 2) | „biopalivy“ biopaliva ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 33 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

2)

„biopalivy“ biopaliva ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 33 směrnice (EU) 2018/2001;

| 3) | „bioplynem“ bioplyn ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 28 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

3)

„bioplynem“ bioplyn ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 28 směrnice (EU) 2018/2001;

| 4) | „recyklovanými palivy s obsahem uhlíku“ recyklovaná paliva s obsahem uhlíku ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 35 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

4)

„recyklovanými palivy s obsahem uhlíku“ recyklovaná paliva s obsahem uhlíku ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 35 směrnice (EU) 2018/2001;

| 5) | „palivy z obnovitelných zdrojů nebiologického původu“ (RFNBO) paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 36 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

5)

„palivy z obnovitelných zdrojů nebiologického původu“ (RFNBO) paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 36 směrnice (EU) 2018/2001;

| 6) | „potravinářskými a krmnými plodinami“ potravinářské a krmné plodiny ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 40 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

6)

„potravinářskými a krmnými plodinami“ potravinářské a krmné plodiny ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 40 směrnice (EU) 2018/2001;

| 7) | „technologií s nulovými emisemi“ technologie, která při svém používání k poskytování energie nevede k tomu, že lodě uvolňují do atmosféry tyto skleníkové plyny a látky znečišťující ovzduší: oxid uhličitý (CO2), metan (CH4), oxid dusný (N2O), oxidy síry (SOx), oxidy dusíku (NOx) a tuhé znečišťující látky; |
| --- | --- |

7)

„technologií s nulovými emisemi“ technologie, která při svém používání k poskytování energie nevede k tomu, že lodě uvolňují do atmosféry tyto skleníkové plyny a látky znečišťující ovzduší: oxid uhličitý (CO2), metan (CH4), oxid dusný (N2O), oxidy síry (SOx), oxidy dusíku (NOx) a tuhé znečišťující látky;

2

4

2

x

x

| 8) | „náhradními zdroji energie“ obnovitelná energie vyrobená na palubě nebo elektřina dodaná z pevniny; |
| --- | --- |

8)

„náhradními zdroji energie“ obnovitelná energie vyrobená na palubě nebo elektřina dodaná z pevniny;

| 9) | „pohonem s podporou větru“ částečný nebo úplný pohon lodě větrnou energií využívající pohonné systémy s podporou větru, jako jsou mimo jiné rotorové plachty, tažné draky („kites“), tvrdé či pevné plachty, měkké plachty, sací křídla nebo turbíny; |
| --- | --- |

9)

„pohonem s podporou větru“ částečný nebo úplný pohon lodě větrnou energií využívající pohonné systémy s podporou větru, jako jsou mimo jiné rotorové plachty, tažné draky („kites“), tvrdé či pevné plachty, měkké plachty, sací křídla nebo turbíny;

| 10) | „přístavem určení“ přístav, v němž lodě zastaví za účelem nakládky nebo vykládky nákladu nebo nalodění nebo vylodění cestujících, s výjimkou zastávek pouze za účelem doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodi nebo jejího vybavení nebo obojího, zastávek v přístavu v případě nouze nebo potřeby pomoci, překládek z lodi na loď prováděných mimo přístav, zastávek výhradně za účelem získání úkrytu před nepříznivým počasím nebo nezbytných pro pátrací a záchranné činnosti a zastávek kontejnerových lodí v sousedním přístavu pro překládku kontejnerů uvedeném v prováděcím aktu přijatém podle čl. 2 odst. 2; |
| --- | --- |

10)

„přístavem určení“ přístav, v němž lodě zastaví za účelem nakládky nebo vykládky nákladu nebo nalodění nebo vylodění cestujících, s výjimkou zastávek pouze za účelem doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodi nebo jejího vybavení nebo obojího, zastávek v přístavu v případě nouze nebo potřeby pomoci, překládek z lodi na loď prováděných mimo přístav, zastávek výhradně za účelem získání úkrytu před nepříznivým počasím nebo nezbytných pro pátrací a záchranné činnosti a zastávek kontejnerových lodí v sousedním přístavu pro překládku kontejnerů uvedeném v prováděcím aktu přijatém podle čl. 2 odst. 2;

| 11) | „plavbou“ plavba ve smyslu čl. 3 písm. c) nařízení (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

11)

„plavbou“ plavba ve smyslu čl. 3 písm. c) nařízení (EU) 2015/757;

| 12) | „nejvzdálenějším regionem“ území uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

12)

„nejvzdálenějším regionem“ území uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU;

| 13) | „společností“ vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené Mezinárodním předpisem pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištěn; |
| --- | --- |

13)

„společností“ vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené Mezinárodním předpisem pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištěn;

| 14) | „hrubou prostorností“ (GT) hrubá prostornost ve smyslu čl. 3 písm. e) nařízení (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

14)

„hrubou prostorností“ (GT) hrubá prostornost ve smyslu čl. 3 písm. e) nařízení (EU) 2015/757;

| 15) | „lodí v přístavu“ loď v přístavu ve smyslu čl. 3 písm. n) nařízení (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

15)

„lodí v přístavu“ loď v přístavu ve smyslu čl. 3 písm. n) nařízení (EU) 2015/757;

| 16) | „lodí v přístavu na kotvě“ se rozumí loď v přístavu, která není vyvázána u hrany nábřeží; |
| --- | --- |

16)

„lodí v přístavu na kotvě“ se rozumí loď v přístavu, která není vyvázána u hrany nábřeží;

| 17) | „energií spotřebovanou na palubě“ množství energie vyjádřené v megajoulech (MJ), které loď používá k pohonu a k provozu jakéhokoli palubního zařízení, na moři nebo v přístavu; |
| --- | --- |

17)

„energií spotřebovanou na palubě“ množství energie vyjádřené v megajoulech (MJ), které loď používá k pohonu a k provozu jakéhokoli palubního zařízení, na moři nebo v přístavu;

| 18) | přístupem „od vrtu k brázdě za lodí“ metoda pro výpočet emisí, která zohledňuje dopady skleníkových plynů z výroby, přepravy a distribuce energie a spotřeby energie na palubě, a to i během spalování; |
| --- | --- |

18)

přístupem „od vrtu k brázdě za lodí“ metoda pro výpočet emisí, která zohledňuje dopady skleníkových plynů z výroby, přepravy a distribuce energie a spotřeby energie na palubě, a to i během spalování;

| 19) | „intenzitou emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě“ množství emisí skleníkových plynů vyjádřené v gramech ekvivalentu CO2 stanovené na základě přístupu „od vrtu k brázdě za lodí“ na MJ energie spotřebované na palubě; |
| --- | --- |

19)

„intenzitou emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě“ množství emisí skleníkových plynů vyjádřené v gramech ekvivalentu CO2 stanovené na základě přístupu „od vrtu k brázdě za lodí“ na MJ energie spotřebované na palubě;

2

| 20) | „emisním faktorem“ průměrná míra emisí skleníkového plynu vzhledem k údajům o činnosti zdrojového toku za předpokladu úplné oxidace pro spalování a kompletní přeměny pro všechny ostatní chemické reakce; |
| --- | --- |

20)

„emisním faktorem“ průměrná míra emisí skleníkového plynu vzhledem k údajům o činnosti zdrojového toku za předpokladu úplné oxidace pro spalování a kompletní přeměny pro všechny ostatní chemické reakce;

| 21) | „ledovou třídou“ označení přidělené lodi příslušnými vnitrostátními orgány státu vlajky nebo organizací uznávanou tímto státem prokazující, že loď je zkonstruována k námořní plavbě v podmínkách s výskytem ledu; |
| --- | --- |

21)

„ledovou třídou“ označení přidělené lodi příslušnými vnitrostátními orgány státu vlajky nebo organizací uznávanou tímto státem prokazující, že loď je zkonstruována k námořní plavbě v podmínkách s výskytem ledu;

| 22) | „okrajem ledu“ hranice mezi otevřeným mořem a mořským ledem jakéhokoli druhu, ať už pevným nebo volně plujícím, jak je stanoveno v bodě 4.4.8 nomenklatury Světové meteorologické organizace pro mořský led z března 2014; |
| --- | --- |

22)

„okrajem ledu“ hranice mezi otevřeným mořem a mořským ledem jakéhokoli druhu, ať už pevným nebo volně plujícím, jak je stanoveno v bodě 4.4.8 nomenklatury Světové meteorologické organizace pro mořský led z března 2014;

| 23) | „plavbou v ledu“ plavba lodi ledové třídy v mořské oblasti ohraničené okrajem ledu; |
| --- | --- |

23)

„plavbou v ledu“ plavba lodi ledové třídy v mořské oblasti ohraničené okrajem ledu;

| 24) | „dodávkami elektřiny z pevniny“ systém dodávající elektřinu lodím v přístavu, nízkého nebo vysokého napětí, střídavého nebo stejnosměrného proudu, včetně zařízení na lodi a v přístavu, při přímém napájení hlavního lodního distribučního rozvaděče pro příkon nutný pro hotelový provoz a služby nebo pro nabíjení sekundárních baterií; |
| --- | --- |

24)

„dodávkami elektřiny z pevniny“ systém dodávající elektřinu lodím v přístavu, nízkého nebo vysokého napětí, střídavého nebo stejnosměrného proudu, včetně zařízení na lodi a v přístavu, při přímém napájení hlavního lodního distribučního rozvaděče pro příkon nutný pro hotelový provoz a služby nebo pro nabíjení sekundárních baterií;

| 25) | „potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu“ elektrický příkon nutný k chodu všech elektrických zařízení na lodi v přístavu; |
| --- | --- |

25)

„potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu“ elektrický příkon nutný k chodu všech elektrických zařízení na lodi v přístavu;

| 26) | „stanoveným celkovým potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu“ nejvyšší potřebný elektrický příkon pro loď v přístavu, vyjádřený v kilowattech, včetně příkonu nutného pro hotelový provoz a překládací operace; |
| --- | --- |

26)

„stanoveným celkovým potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu“ nejvyšší potřebný elektrický příkon pro loď v přístavu, vyjádřený v kilowattech, včetně příkonu nutného pro hotelový provoz a překládací operace;

| 27) | „ověřovatelem“ právní subjekt, který provádí ověřování a je akreditován vnitrostátním akreditačním orgánem podle nařízení (ES) č. 765/2008 a tohoto nařízení; |
| --- | --- |

27)

„ověřovatelem“ právní subjekt, který provádí ověřování a je akreditován vnitrostátním akreditačním orgánem podle nařízení (ES) č. 765/2008 a tohoto nařízení;

| 28) | „dokumentem o souladu FuelEU“ doklad pro konkrétní loď vydaný společnosti ověřovatelem, kterým se potvrzuje, že tato loď splňovala požadavky tohoto nařízení po konkrétní vykazované období; |
| --- | --- |

28)

„dokumentem o souladu FuelEU“ doklad pro konkrétní loď vydaný společnosti ověřovatelem, kterým se potvrzuje, že tato loď splňovala požadavky tohoto nařízení po konkrétní vykazované období;

| 29) | „osobní lodí“ osobní loď ve smyslu čl. 2 bodu i) směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 (23); |
| --- | --- |

29)

„osobní lodí“ osobní loď ve smyslu čl. 2 bodu i) směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 (23);

23

| 30) | „výletní osobní lodí“ osobní loď, která nemá nákladní palubu a je určená výhradně pro obchodní přepravu cestujících s noclehem na palubě lodi v rámci výletní plavby po moři; |
| --- | --- |

30)

„výletní osobní lodí“ osobní loď, která nemá nákladní palubu a je určená výhradně pro obchodní přepravu cestujících s noclehem na palubě lodi v rámci výletní plavby po moři;

| 31) | „kontejnerovou lodí“ loď určená výhradně pro přepravu kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě; |
| --- | --- |

31)

„kontejnerovou lodí“ loď určená výhradně pro přepravu kontejnerů v nákladových prostorách a na palubě;

| 32) | „zastávkou v přístavu, která není v souladu s požadavky“ zastávka v přístavu, během které loď nesplňuje požadavek stanovený v čl. 6 odst. 1 a na niž se nevztahuje žádná z výjimek stanovených v čl. 6 odst. 5; |
| --- | --- |

32)

„zastávkou v přístavu, která není v souladu s požadavky“ zastávka v přístavu, během které loď nesplňuje požadavek stanovený v čl. 6 odst. 1 a na niž se nevztahuje žádná z výjimek stanovených v čl. 6 odst. 5;

| 33) | „nejméně příznivým provozním módem“ provozní mód, při kterém se spotřebuje nejvíce uhlíku při použití jakéhokoli daného paliva; |
| --- | --- |

33)

„nejméně příznivým provozním módem“ provozní mód, při kterém se spotřebuje nejvíce uhlíku při použití jakéhokoli daného paliva;

| 34) | „ekvivalentem CO2“ metrická míra používaná k výpočtu emisí CO2, CH4 a N2O na základě jejich potenciálu globálního oteplování převedením množství CH4 a N2O na ekvivalentní množství oxidu uhličitého se stejným potenciálem globálního oteplování; |
| --- | --- |

34)

„ekvivalentem CO2“ metrická míra používaná k výpočtu emisí CO2, CH4 a N2O na základě jejich potenciálu globálního oteplování převedením množství CH4 a N2O na ekvivalentní množství oxidu uhličitého se stejným potenciálem globálního oteplování;

2

2

4

2

4

2

| 35) | „bilancí souladu“ míra nadměrného nebo nedostatečného dosažení souladu, pokud jde o mezní hodnoty roční průměrné intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi nebo dílčí cíl obnovitelných paliv nebiologického původu (RFNBO), která se vypočítá v souladu s částí A přílohy IV; |
| --- | --- |

35)

„bilancí souladu“ míra nadměrného nebo nedostatečného dosažení souladu, pokud jde o mezní hodnoty roční průměrné intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi nebo dílčí cíl obnovitelných paliv nebiologického původu (RFNBO), která se vypočítá v souladu s částí A přílohy IV;

| 36) | „přebytkovou bilancí souladu“ bilance souladu s kladnou hodnotou; |
| --- | --- |

36)

„přebytkovou bilancí souladu“ bilance souladu s kladnou hodnotou;

| 37) | „deficitní bilancí souladu“ bilance souladu se zápornou hodnotou; |
| --- | --- |

37)

„deficitní bilancí souladu“ bilance souladu se zápornou hodnotou;

| 38) | „celkovou sdruženou bilancí souladu“ součet bilancí souladu všech lodí podílejících se na sdružení bilancí; |
| --- | --- |

38)

„celkovou sdruženou bilancí souladu“ součet bilancí souladu všech lodí podílejících se na sdružení bilancí;

| 39) | „řídícím orgánem přístavu“ řídící orgán přístavu ve smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení (EU) 2017/352; |
| --- | --- |

39)

„řídícím orgánem přístavu“ řídící orgán přístavu ve smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení (EU) 2017/352;

| 40) | „státem vykonávajícím správu“ členský stát určený za použití v čl. 3gf odst. 1 směrnice 2003/87/ES ve vztahu ke společnosti ve smyslu tohoto nařízení, aniž je dotčena volba příslušných odpovědných orgánů v daném členském státě; |
| --- | --- |

40)

„státem vykonávajícím správu“ členský stát určený za použití v čl. 3gf odst. 1 směrnice 2003/87/ES ve vztahu ke společnosti ve smyslu tohoto nařízení, aniž je dotčena volba příslušných odpovědných orgánů v daném členském státě;

| 41) | „vykazovaným obdobím“ období od 1. ledna do 31. prosince roku, během něhož jsou monitorovány a zaznamenávány informace uvedené v tomto nařízení, přičemž údaje o plavbách, které začínají a končí ve dvou různých kalendářních letech, se započítávají do dotyčného kalendářního roku; |
| --- | --- |

41)

„vykazovaným obdobím“ období od 1. ledna do 31. prosince roku, během něhož jsou monitorovány a zaznamenávány informace uvedené v tomto nařízení, přičemž údaje o plavbách, které začínají a končí ve dvou různých kalendářních letech, se započítávají do dotyčného kalendářního roku;

| 42) | „ověřovacím obdobím“ kalendářní rok bezprostředně následující po vykazovaném období. |
| --- | --- |

42)

„ověřovacím obdobím“ kalendářní rok bezprostředně následující po vykazovaném období.

Kapitola II

Požadavky na energii spotřebovanou na palubě lodí

Článek 4

Mezní hodnota intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi

1.   Roční průměrná intenzita emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi během vykazovaného období nesmí překročit mezní hodnotu stanovenou v odstavci 2.

2.   Mezní hodnota uvedená v odstavci 1 se vypočítá snížením referenční hodnoty 91,16 gramů ekvivalentu CO2 na MJ o následující procento:

| — | 2 % od 1. ledna 2025, |
| --- | --- |

—

2 % od 1. ledna 2025,

| — | 6 % od 1. ledna 2030, |
| --- | --- |

—

6 % od 1. ledna 2030,

| — | 14,5 % od 1. ledna 2035, |
| --- | --- |

—

14,5 % od 1. ledna 2035,

| — | 31 % od 1. ledna 2040, |
| --- | --- |

—

31 % od 1. ledna 2040,

| — | 62 % od 1. ledna 2045, |
| --- | --- |

—

62 % od 1. ledna 2045,

| — | 80 % od 1. ledna 2050. |
| --- | --- |

—

80 % od 1. ledna 2050.

3.   Intenzita emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi se vypočítá jako množství emisí skleníkových plynů na jednotku energie podle metodiky stanovené v příloze I.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 28 za účelem změny přílohy II s cílem zahrnout emisní faktory „od vrtu k brázdě za lodí“ související s jakýmikoli novými zdroji energie nebo upravit stávající emisní faktory tak, aby byl zajištěn soulad s budoucími mezinárodními normami nebo právními akty Unie v oblasti energetiky podle nejlepších dostupných vědeckých a technických poznatků.

Článek 5

Používání paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu

1.   Pro výpočet intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi lze od 1. ledna 2025 do 31. prosince 2033 použít multiplikátor „2“ k odměňování lodi za použití paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu (RFNBO). Metodika pro tento výpočet je stanovena v příloze I.

2.   Komise na základě údajů zaznamenaných v databázi FuelEU uvedené v článku 19 a nejpozději 18 měsíců po skončení každého vykazovaného období monitoruje, vypočítává a každoročně zveřejňuje podíl RFNBO na roční energii spotřebované na palubě lodí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.

3.   Pokud je podíl RFNBO uvedený v odstavci 2 pro vykazované období 2031 nižší než 1 %, použije se od 1. ledna 2034 pro tato paliva dílčí cíl ve výši 2 % v roční energii spotřebované na palubě lodi, s výhradou odstavce 5.

4.   Odstavec 3 se nepoužije, pokud výsledky monitorování uvedené v odstavci 2, které jsou k dispozici před 1. lednem 2033, prokáží, že podíl uvedený v odstavci 2 je vyšší než 2 %.

5.   Pokud na základě monitorovacích činností uvedených v odstavci 2 a v návaznosti na posouzení Komise existují důkazy o nedostatečné výrobní kapacitě a dostupnosti RFNBO pro námořní odvětví, o nerovnoměrném zeměpisném rozložení nebo o příliš vysoké ceně těchto paliv, dílčí cíl stanovený v odstavci 3 se nepoužije.

6.   Komise přijme prováděcí akty, jimiž upřesní kritéria pro posouzení stanovená v odstavci 5 a metodu výpočtu faktoru cenového rozdílu mezi RFNBO a fosilními palivy použitými v poli 14 tabulky v části B přílohy IV. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

7.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 28 akty v přenesené pravomoci, kterými:

| a) | se odstavec 5 tohoto článku doplňuje o dodatečné prvky; |
| --- | --- |

a)

se odstavec 5 tohoto článku doplňuje o dodatečné prvky;

| b) | informuje o tom, že dílčí cíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku se nepoužije, což vyplývá z monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku nebo z posouzení uvedeného v odstavci 5 tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

informuje o tom, že dílčí cíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku se nepoužije, což vyplývá z monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku nebo z posouzení uvedeného v odstavci 5 tohoto článku.

8.   Pokud se dílčí cíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku použije, přijme Komise do 31. prosince 2033 prováděcí akty, jimiž dále upřesní pravidla pro uplatňování odstavce 3 tohoto článku, pokud jde o:

| a) | ověřování a výpočet podle článku 16; |
| --- | --- |

a)

ověřování a výpočet podle článku 16;

| b) | použitelné mechanismy flexibility stanovené v článcích 20 a 21; |
| --- | --- |

b)

použitelné mechanismy flexibility stanovené v článcích 20 a 21;

| c) | použitelné sankce FuelEU podle článku 23 a přílohy IV. |
| --- | --- |

c)

použitelné sankce FuelEU podle článku 23 a přílohy IV.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

9.   Dílčí cíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku se v příslušných případech nepoužije na loď, která prokáže, že stejný podíl roční energie spotřebované na palubě je pokryt jinými palivy, která zajišťují rovnocenné úspory emisí skleníkových plynů a jsou certifikována podle článku 10 tohoto nařízení, s výjimkou biopaliv uvedených v části B přílohy IX směrnice (EU) 2018/2001.

10.   Tento článek se nepoužije na podíl roční energie spotřebované na palubě lodí z dodávek elektřiny z pevniny.

Článek 6

Dodatečné požadavky na nulové emise z energie použité v přístavu

1.   Od 1. ledna 2030 se loď vyvázaná u hrany nábřeží v přístavu určení, na který se vztahuje článek 9 nařízení (EU) 2023/1804 a který spadá do jurisdikce členského státu, musí připojit k dodávkám elektřiny z pevniny a využije je pro veškerý svůj potřebný elektrický příkon v přístavu.

2.   Od 1. ledna 2035 se loď vyvázaná u hrany nábřeží vybaveném dostupnými dodávkami elektřiny z pevniny v přístavu určení, na který se nevztahuje článek 9 nařízení (EU) 2023/1804 a který spadá do jurisdikce členského státu, musí připojit k těmto dodávkám elektřiny z pevniny a využít je pro veškerý svůj potřebný elektrický příkon v přístavu.

3.   Od 1. ledna 2030 do 31. prosince 2034 a po konzultaci s relevantními zúčastněnými stranami, včetně řídícího orgánu přístavu, je-li to vhodné, může členský stát rozhodnout, že loď vyvázaná u hrany nábřeží v přístavu určení, který spadá do jeho jurisdikce a na který se nevztahuje článek 9 nařízení (EU) 2023/1804, nebo v některých částech tohoto přístavu se musí připojit k dodávkám elektřiny z pevniny a využít je pro veškerý svůj potřebný elektrický příkon v přístavu. Členský stát oznámí své rozhodnutí o uložení takového požadavku Komisi rok před jeho uplatňováním. Dané rozhodnutí musí nabýt účinnosti od začátku některého vykazovaného období. Komise tuto informaci zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a zpřístupní veřejnosti aktualizovaný seznam dotčených přístavů. Tento seznam musí být snadno přístupný.

4.   Odstavce 1, 2 a 3 se vztahují na:

| a) | kontejnerové lodě; |
| --- | --- |

a)

kontejnerové lodě;

| b) | osobní lodě. |
| --- | --- |

b)

osobní lodě.

5.   Odstavce 1, 2 a 3 se nevztahují na lodě, které:

| a) | jsou vyvázány u hrany nábřeží méně než dvě hodiny, počítáno na základě doby připlutí a doby odplutí monitorovaných a vykazovaných podle článku 15; |
| --- | --- |

a)

jsou vyvázány u hrany nábřeží méně než dvě hodiny, počítáno na základě doby připlutí a doby odplutí monitorovaných a vykazovaných podle článku 15;

| b) | když jsou vyvázány u hrany nábřeží, používají pro veškerý svůj potřebný elektrický příkon v přístavu technologie s nulovými emisemi, které splňují obecné požadavky na tyto technologie stanovené v příloze III a které jsou uvedeny a upřesněny v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých v souladu s odstavci 6 a 7 tohoto článku; |
| --- | --- |

b)

když jsou vyvázány u hrany nábřeží, používají pro veškerý svůj potřebný elektrický příkon v přístavu technologie s nulovými emisemi, které splňují obecné požadavky na tyto technologie stanovené v příloze III a které jsou uvedeny a upřesněny v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých v souladu s odstavci 6 a 7 tohoto článku;

| c) | v důsledku nepředvídaných okolností, které loď nemůže ovlivnit, musí z bezpečnostních důvodů nebo kvůli záchraně života na moři, kromě těch, které již byly vyloučeny podle čl. 3 bodu 10, provést neplánovanou a nesystémovou zastávku v přístavu; |
| --- | --- |

c)

v důsledku nepředvídaných okolností, které loď nemůže ovlivnit, musí z bezpečnostních důvodů nebo kvůli záchraně života na moři, kromě těch, které již byly vyloučeny podle čl. 3 bodu 10, provést neplánovanou a nesystémovou zastávku v přístavu;

| d) | se nemohou připojit k dodávkám elektřiny z pevniny kvůli nedostupnosti míst připojení k těmto dodávkám v přístavu; |
| --- | --- |

d)

se nemohou připojit k dodávkám elektřiny z pevniny kvůli nedostupnosti míst připojení k těmto dodávkám v přístavu;

| e) | se nemohou připojit k dodávkám elektřiny z pevniny, neboť je výjimečně ohrožena stabilita elektrické sítě z důvodu nedostatečné kapacity výroby elektřiny na pevnině nutné k uspokojení potřebného elektrického příkonu pro tuto loď v přístavu; |
| --- | --- |

e)

se nemohou připojit k dodávkám elektřiny z pevniny, neboť je výjimečně ohrožena stabilita elektrické sítě z důvodu nedostatečné kapacity výroby elektřiny na pevnině nutné k uspokojení potřebného elektrického příkonu pro tuto loď v přístavu;

| f) | se nemohou připojit k dodávkám elektřiny z pevniny, protože pobřežní zařízení v přístavu není kompatibilní s palubním zařízením pro napájení z pevniny, za předpokladu, že zařízení pro připojení k dodávkám elektřiny z pevniny na palubě lodi je certifikováno v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v příloze II nařízení (EU) 2023/1804 pro systémy břehových přípojek námořních lodí; |
| --- | --- |

f)

se nemohou připojit k dodávkám elektřiny z pevniny, protože pobřežní zařízení v přístavu není kompatibilní s palubním zařízením pro napájení z pevniny, za předpokladu, že zařízení pro připojení k dodávkám elektřiny z pevniny na palubě lodi je certifikováno v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v příloze II nařízení (EU) 2023/1804 pro systémy břehových přípojek námořních lodí;

| g) | po omezenou dobu vyžadují použití palubní výroby energie v nouzových situacích představujících bezprostřední ohrožení života, lodi či životního prostředí nebo z jiných důvodů vyšší moci; |
| --- | --- |

g)

po omezenou dobu vyžadují použití palubní výroby energie v nouzových situacích představujících bezprostřední ohrožení života, lodi či životního prostředí nebo z jiných důvodů vyšší moci;

| h) | vyžadují použití palubní výroby energie pro zkoušky údržby nebo pro funkční zkoušky prováděné na žádost úředníka příslušného orgánu nebo zástupce uznané organizace provádějících prohlídku nebo inspekci, zatímco zůstávají připojeny k dodávkám elektřiny z pevniny po dobu omezenou na nezbytně nutnou,. |
| --- | --- |

h)

vyžadují použití palubní výroby energie pro zkoušky údržby nebo pro funkční zkoušky prováděné na žádost úředníka příslušného orgánu nebo zástupce uznané organizace provádějících prohlídku nebo inspekci, zatímco zůstávají připojeny k dodávkám elektřiny z pevniny po dobu omezenou na nezbytně nutnou,.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat a pravidelně aktualizovat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 28, kterými se mění nevyčerpávající tabulka obsažená v příloze III doplněním dalších technologií s nulovými emisemi ve smyslu čl. 3 odst. 7.

7.   Komise může přijmout prováděcí akty za účelem stanovení podrobných kritérií pro přijetí, včetně vymezení hranic systému a požadavků na certifikaci, u nichž se má za to, že splňují obecné požadavky na technologie s nulovými emisemi stanovené v příloze III, včetně jejích budoucích aktualizací.

Pro seznam stávajících technologií uvedený v příloze III se tyto prováděcí akty v relevantních případech přijmou do 30. června 2024. Pro jakékoli nové technologie se tyto prováděcí akty přijmou, jakmile budou k dispozici jiné technologie uvedené v příloze III, a to bez zbytečného odkladu.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

8.   Lodě předem informují příslušný orgán členského státu přístavu určení nebo jakýkoli řádně oprávněný subjekt před vplutím do přístavů o svém záměru připojit se k dodávkám elektřiny z pevniny nebo o svém záměru používat technologie s nulovými emisemi podle odst. 5 písm. b). Lodě, které se hodlají připojit k dodávkám elektřiny z pevniny, rovněž uvedou elektrický příkon, které budou pravděpodobně během této zastávky v přístavu potřebovat.

Po obdržení informací od lodi o připojení k dodávkám elektřiny z pevniny, uvedených v prvním pododstavci, příslušný orgán členského státu přístavu určení nebo jakýkoli řádně oprávněný subjekt lodi potvrdí, zda je připojení k dodávkám elektřiny z pevniny k dispozici.

Komise přijme prováděcí akty upřesňující informace, které mají být poskytnuty v souladu s prvním a druhým pododstavcem, jakož i postup pro jejich poskytování. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

9.   Příslušný orgán členského státu přístavu určení nebo jakýkoli řádně oprávněný subjekt, v relevantních případech po konzultaci s řídícím orgánem přístavu, neprodleně určí a zaznamená do databáze FuelEU tyto informace:

| a) | uplatnění výjimky stanovené v odstavci 5; |
| --- | --- |

a)

uplatnění výjimky stanovené v odstavci 5;

| b) | skutečnost, že loď nesplňuje požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3, pokud se neuplatní žádná z výjimek stanovených v odstavci 5. |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že loď nesplňuje požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3, pokud se neuplatní žádná z výjimek stanovených v odstavci 5.

10.   Od 1. ledna 2035 bude v přístavech, na které se vztahují požadavky článku 9 nařízení (EU) 2023/1804, možné uplatňovat výjimky stanovené v odst. 5 písm. d), e) a f) pouze na maximální počet zastávek v přístavu, který odpovídá 10 % celkového počtu zastávek lodi v přístavu, k nimž došlo během vykazovaného období, přičemž tento počet se případně zaokrouhlí na nejbližší celé číslo, nebo maximálně 10 zastávkám v přístavu během příslušného vykazovaného období, podle toho, která hodnota je nižší.

Zastávka v přístavu se nezapočítá pro účely dodržování tohoto ustanovení, pokud společnost na základě výměny informací uvedených v odstavci 8 prokáže, že nemohla rozumně předpokládat, že se loď nebude moci připojit k dodávkám elektřiny z pevniny z jakéhokoli důvodu uvedeného v odst. 5 písm. d), e) nebo f).

11.   Členský stát může rozhodnout, že v přístavu nebo v některých částech přístavu, který spadá do jeho jurisdikce, se na kontejnerové lodě nebo osobní lodě v přístavu na kotvě vztahují stejné povinnosti uvedené v tomto nařízení, které platí pro lodě vyvázané u hrany nábřeží. Členský stát oznámí své rozhodnutí o uložení takového požadavku Komisi rok před jeho uplatňováním. Dané rozhodnutí musí nabýt účinnosti od začátku některého vykazovaného období. Komise tuto informaci zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a zpřístupní veřejnosti aktualizovaný seznam dotčených přístavů. Tento seznam musí být snadno přístupný.

Kapitola III

Společné zásady a certifikace

Článek 7

Společné zásady monitorování a vykazování

1.   V souladu s články 8, 9 a 10 společnosti během vykazovaného období u každé své lodě monitorují a vykazují relevantní údaje. Toto monitorování a vykazování provádějí ve všech přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu a u veškerých plaveb uvedených v čl. 2 odst. 1.

2.   Monitorování a vykazování musí být úplné a musí zahrnovat energii spotřebovanou na palubě lodí kdykoli v době, kdy jsou lodě na moři či v přístavu. Společnosti uplatňují vhodná opatření, aby zabránily mezerám v údajích během vykazovaného období.

3.   Monitorování a vykazování musí být dlouhodobě konzistentní a srovnatelné. Za tímto účelem využívají společnosti stejné metodiky monitorování a soubory údajů, s výhradou změn posouzených ověřovatelem. Společnosti zajistí přiměřenou záruku úplnosti údajů, které mají být monitorovány a vykazovány.

4.   Společnosti získávají, analyzují a po dobu nejméně pěti let uchovávají veškeré údaje a dokumentaci z monitorování, včetně předpokladů, odkazů, emisních faktorů, dodacích listů paliva vyplněných v souladu s přílohou I a údajů o činnosti, jakož i jakékoli jiné informace potřebné k ověření souladu s tímto nařízením, a to transparentním a přesným způsobem, v tištěné nebo elektronické podobě, aby ověřovatel mohl určit intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodí.

5.   Při provádění činností monitorování a vykazování stanovených v článcích 8, 9, 10 a 15 tohoto nařízení se ve vhodných případech použijí informace a údaje shromážděné pro účely nařízení (EU) 2015/757.

Článek 8

Plán monitorování

1.   Do 31. srpna 2024 předloží společnosti ověřovatelům plán monitorování pro každou ze svých lodí s uvedením metody, zvolené z metod stanovených v příloze I, k monitorování a vykazování množství, druhu a emisního faktoru energie spotřebované na palubě lodí a dalších relevantních informací.

2.   U lodí, které budou do oblasti působnosti tohoto nařízení poprvé zařazeny po 31. srpnu 2024, společnosti předloží ověřovateli plán monitorování bez zbytečného prodlení a nejpozději dva měsíce po první zastávce každé lodě v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu.

3.   Plán monitorování sestává z úplné a transparentní dokumentace a musí obsahovat alespoň tyto prvky:

| a) | identifikaci a typ lodě včetně názvu lodě, jejího identifikačního čísla IMO (Mezinárodní námořní organizace), rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu a jména vlastníka lodi; |
| --- | --- |

a)

identifikaci a typ lodě včetně názvu lodě, jejího identifikačního čísla IMO (Mezinárodní námořní organizace), rejstříkového přístavu nebo domovského přístavu a jména vlastníka lodi;

| b) | název společnosti a adresu, telefonní číslo a e-mailovou adresu kontaktní osoby; |
| --- | --- |

b)

název společnosti a adresu, telefonní číslo a e-mailovou adresu kontaktní osoby;

| c) | popis systémů přeměňujících jedné formy energie na jinou instalovaných na palubě a související výkonovou kapacitu vyjádřenou v megawattech (MW); |
| --- | --- |

c)

popis systémů přeměňujících jedné formy energie na jinou instalovaných na palubě a související výkonovou kapacitu vyjádřenou v megawattech (MW);

| d) | u lodí uvedených v čl. 6 odst. 4 písm. b) popis norem a vlastností zařízení umožňujícího připojení k dodávkám elektřiny z pevniny nebo technologie s nulovými emisemi; |
| --- | --- |

d)

u lodí uvedených v čl. 6 odst. 4 písm. b) popis norem a vlastností zařízení umožňujícího připojení k dodávkám elektřiny z pevniny nebo technologie s nulovými emisemi;

| e) | hodnota stanoveného celkového potřebného elektrického příkonu pro loď v přístavu, jak je uveden v její bilanci elektrické spotřeby nebo ve studii elektrické spotřeby použité k prokázání souladu s pravidly 40 a 41 kapitoly II-1 Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), jak byly schváleny správou vlajky nebo uznaným subjektem definovaným v předpisu IMO pro uznané subjekty přijatém rezolucemi MEPC.237(65) a MSC.349(92). Pokud loď není schopna tento údaj poskytnout, je uvažována hodnota 25 % celkových maximálních trvalých výkonů hlavních motorů lodě uvedených v osvědčení EIAPP vydaném v rámci uplatňování Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí (MARPOL), nebo pokud tyto motory nemusí mít osvědčení EIAPP, na štítku motorů; |
| --- | --- |

e)

hodnota stanoveného celkového potřebného elektrického příkonu pro loď v přístavu, jak je uveden v její bilanci elektrické spotřeby nebo ve studii elektrické spotřeby použité k prokázání souladu s pravidly 40 a 41 kapitoly II-1 Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), jak byly schváleny správou vlajky nebo uznaným subjektem definovaným v předpisu IMO pro uznané subjekty přijatém rezolucemi MEPC.237(65) a MSC.349(92). Pokud loď není schopna tento údaj poskytnout, je uvažována hodnota 25 % celkových maximálních trvalých výkonů hlavních motorů lodě uvedených v osvědčení EIAPP vydaném v rámci uplatňování Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí (MARPOL), nebo pokud tyto motory nemusí mít osvědčení EIAPP, na štítku motorů;

| f) | popis zamýšlených zdrojů energie, které mají být použity na palubě při plavbě a v přístavu, aby byly splněny požadavky stanovené v článcích 4 a 6; |
| --- | --- |

f)

popis zamýšlených zdrojů energie, které mají být použity na palubě při plavbě a v přístavu, aby byly splněny požadavky stanovené v článcích 4 a 6;

| g) | popis postupů pro monitorování spotřeby paliva lodě a energie dodávané náhradními zdroji energie nebo technologií s nulovými emisemi; |
| --- | --- |

g)

popis postupů pro monitorování spotřeby paliva lodě a energie dodávané náhradními zdroji energie nebo technologií s nulovými emisemi;

| h) | popis postupů pro monitorování a vykazování emisních faktorů energie „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ a „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“, které mají být použity na palubě, v souladu s metodami uvedenými v článku 10 a přílohách I a II; |
| --- | --- |

h)

popis postupů pro monitorování a vykazování emisních faktorů energie „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ a „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“, které mají být použity na palubě, v souladu s metodami uvedenými v článku 10 a přílohách I a II;

| i) | popis postupů použitých k monitorování úplnosti seznamu plaveb; |
| --- | --- |

i)

popis postupů použitých k monitorování úplnosti seznamu plaveb;

| j) | popis postupů použitých pro určení údajů o činnosti pro každou plavbu, včetně postupů, odpovědností, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání doby strávené na moři při plavbě mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí a času stráveného v přístavu; |
| --- | --- |

j)

popis postupů použitých pro určení údajů o činnosti pro každou plavbu, včetně postupů, odpovědností, vzorců a zdrojů údajů pro určení a zaznamenání doby strávené na moři při plavbě mezi přístavem vyplutí a přístavem připlutí a času stráveného v přístavu;

| k) | popis postupů, systémů a odpovědnosti, na jejichž základě byly aktualizovány jakékoli údaje obsažené v plánu monitorování v průběhu vykazovaného období; |
| --- | --- |

k)

popis postupů, systémů a odpovědnosti, na jejichž základě byly aktualizovány jakékoli údaje obsažené v plánu monitorování v průběhu vykazovaného období;

| l) | popis metody, jež má být použita k určení náhradních údajů, které mohou být využity k vyplnění mezer v údajích nebo ke zjištění chybných údajů a jejich opravu; |
| --- | --- |

l)

popis metody, jež má být použita k určení náhradních údajů, které mohou být využity k vyplnění mezer v údajích nebo ke zjištění chybných údajů a jejich opravu;

| m) | záznamový list revizí, v němž se zaznamenávají všechny podrobnosti o provedených revizích; |
| --- | --- |

m)

záznamový list revizí, v němž se zaznamenávají všechny podrobnosti o provedených revizích;

| n) | pokud společnost požádá o vyloučení dodatečné energie spotřebované z důvodu ledové třídy lodě z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV, informace o ledové třídě lodě; |
| --- | --- |

n)

pokud společnost požádá o vyloučení dodatečné energie spotřebované z důvodu ledové třídy lodě z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV, informace o ledové třídě lodě;

| o) | pokud společnost požádá o vyloučení dodatečné energie spotřebované z důvodu plavby v ledu z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV, informace o ledové třídě lodi a popis ověřitelného postupu monitorování realizované vzdálenosti za celou plavbu, jakož i vzdálenosti ujeté při plavbě v ledu, datum, čas a polohu při vplutí do ledu a vyplutí z ledu a spotřebu paliva při plavbě v ledu; |
| --- | --- |

o)

pokud společnost požádá o vyloučení dodatečné energie spotřebované z důvodu plavby v ledu z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV, informace o ledové třídě lodi a popis ověřitelného postupu monitorování realizované vzdálenosti za celou plavbu, jakož i vzdálenosti ujeté při plavbě v ledu, datum, čas a polohu při vplutí do ledu a vyplutí z ledu a spotřebu paliva při plavbě v ledu;

| p) | pro loď vybavenou pohonem s pomocí větru popis instalovaného zařízení na větrný pohon na palubě a hodnoty PWind a PProp, jak jsou vymezeny v příloze I. |
| --- | --- |

p)

pro loď vybavenou pohonem s pomocí větru popis instalovaného zařízení na větrný pohon na palubě a hodnoty PWind a PProp, jak jsou vymezeny v příloze I.

4.   Společnosti používají standardizované plány monitorování vycházející ze šablon. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví tyto šablony, včetně technických pravidel pro jejich jednotné používání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

Článek 9

Změny plánu monitorování

1.   Společnosti pravidelně a nejméně jednou ročně kontrolují, zda plán monitorování lodě odráží povahu a fungování lodě a zda lze kterékoli z údajů, které obsahuje, zlepšit, opravit nebo aktualizovat.

2.   Společnost plán monitorování bez zbytečného prodlení změní, nastane-li některá z těchto situací:

| a) | změna společnosti; |
| --- | --- |

a)

změna společnosti;

| b) | začínají se používat nové systémy přeměňující jednu formu energie na jinou, nové druhy energie, nové systémy pro připojení k dodávkám elektřiny z pevniny, nové náhradní zdroje energie nebo nové technologie s nulovými emisemi; |
| --- | --- |

b)

začínají se používat nové systémy přeměňující jednu formu energie na jinou, nové druhy energie, nové systémy pro připojení k dodávkám elektřiny z pevniny, nové náhradní zdroje energie nebo nové technologie s nulovými emisemi;

| c) | změna dostupnosti údajů z důvodu používání nových typů měřicího zařízení, metod odběru vzorků nebo metod analýzy či z jiných důvodů může ovlivnit přesnost shromažďovaných údajů; |
| --- | --- |

c)

změna dostupnosti údajů z důvodu používání nových typů měřicího zařízení, metod odběru vzorků nebo metod analýzy či z jiných důvodů může ovlivnit přesnost shromažďovaných údajů;

| d) | společnosti, ověřovatelé nebo příslušné orgány zjistily, že údaje získané na základě používané metody monitorování nejsou správné; |
| --- | --- |

d)

společnosti, ověřovatelé nebo příslušné orgány zjistily, že údaje získané na základě používané metody monitorování nejsou správné;

| e) | ověřovatelé zjistili, že některá z částí plánu monitorování nesplňuje požadavky tohoto nařízení, a ověřovatel požaduje, aby ji společnost přepracovala v souladu s čl. 11 odst. 1; |
| --- | --- |

e)

ověřovatelé zjistili, že některá z částí plánu monitorování nesplňuje požadavky tohoto nařízení, a ověřovatel požaduje, aby ji společnost přepracovala v souladu s čl. 11 odst. 1;

| f) | společnosti, ověřovatelé nebo příslušné orgány zjistily, že metody, jak předcházet chybám v údajích a identifikovat je, nestačí k zajištění přesnosti, úplnosti a transparentnosti údajů. |
| --- | --- |

f)

společnosti, ověřovatelé nebo příslušné orgány zjistily, že metody, jak předcházet chybám v údajích a identifikovat je, nestačí k zajištění přesnosti, úplnosti a transparentnosti údajů.

3.   Společnosti bez zbytečného prodlení oznámí veškeré návrhy změn plánu monitorování ověřovatelům.

Článek 10

Certifikace paliv a emisních faktorů

1.   Pokud mají být pro účely uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení zohledněna biopaliva, bioplyn, RFNBO a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku, jak jsou definována ve směrnici (EU) 2018/2001, platí následující pravidla:

| a) | u biopaliv a bioplynu, jež nejsou v souladu s kritérii udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů stanovenými v článku 29 směrnice (EU) 2018/2001 nebo jež jsou vyráběny z potravinářských a krmných plodin, se má za to, že mají stejné emisní faktory jako nejméně příznivý provozní mód fosilních paliv pro daný druh paliva; |
| --- | --- |

a)

u biopaliv a bioplynu, jež nejsou v souladu s kritérii udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů stanovenými v článku 29 směrnice (EU) 2018/2001 nebo jež jsou vyráběny z potravinářských a krmných plodin, se má za to, že mají stejné emisní faktory jako nejméně příznivý provozní mód fosilních paliv pro daný druh paliva;

| b) | má se za to, že RFNBO a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku, která nejsou v souladu s úsporami emisí skleníkových plynů stanovenými v čl. 25 odst. 2 směrnice (EU) 2018/2001, mají stejné emisní faktory jako nejméně příznivý provozní mód fosilního paliva pro daný druh paliva. |
| --- | --- |

b)

má se za to, že RFNBO a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku, která nejsou v souladu s úsporami emisí skleníkových plynů stanovenými v čl. 25 odst. 2 směrnice (EU) 2018/2001, mají stejné emisní faktory jako nejméně příznivý provozní mód fosilního paliva pro daný druh paliva.

2.   Má se za to, že paliva jiná než uvedená v odstavci 1 mají stejné emisní faktory jako nejméně příznivý provozní mód fosilního paliva pro daný druh paliva, pokud nebyla certifikována v souladu s právními akty Unie týkajícími se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem, kterými se stanoví prahová hodnota úspor emisí skleníkových plynů a související metodika pro výpočet emisí skleníkových plynů z výroby těchto paliv.

3.   Na základě dodacích listů paliva vyplněných v souladu s přílohou I tohoto nařízení poskytnou společnosti přesné, úplné a spolehlivé údaje o intenzitě emisí skleníkových plynů a charakteristikách udržitelnosti paliv, které mají být zohledněny pro účely uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení a které byly certifikovány v systému uznaném Komisí v souladu s čl. 30 odst. 5 a 6 směrnice (EU) 2018/2001 nebo v relevantních případech podle příslušných ustanovení právních aktů Unie týkajících se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem.

4.   Společnosti se neodchýlí od výchozích hodnot emisních faktorů „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ stanovených v příloze II tohoto nařízení pro fosilní paliva. Aniž je dotčen odstavec 1, jsou společnosti oprávněny odchýlit se od výchozích hodnot emisních faktorů „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ stanovených v příloze II tohoto nařízení za předpokladu, že skutečné hodnoty jsou certifikovány v systému uznaném Komisí. Tato certifikace se provádí pro biopaliva, bioplyn, RFNBO a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku v souladu s čl. 30 odst. 5 a 6 směrnice (EU) 2018/2001 nebo v relevantních případech v souladu s příslušnými ustanoveními právních aktů Unie týkajících se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem.

5.   Společnosti mají právo odchýlit se od výchozích hodnot emisních faktorů „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ stanovených v příloze II, s výjimkou emisních faktorů CO2 z fosilních paliv „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ za předpokladu, že skutečné hodnoty jsou certifikovány laboratorním testováním nebo přímým měřením emisí.

6.   Komise přijme prováděcí akty upřesňující, které mezinárodní normy a odkazy na certifikaci jsou přijímány k prokázání skutečných emisních faktorů „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

Kapitola IV

Ověřování a akreditace

Článek 11

Posouzení plánu monitorování a změněného plánu monitorování

1.   Ověřovatel posoudí za každou loď a při každé změně ověřovatele, zda plán monitorování splňuje požadavky stanovené v článcích 7, 8 a 9. Pokud ověřovatel při posuzování zjistí nesoulad s uvedenými požadavky, dotčená společnost bez zbytečného prodlení svůj plán monitorování náležitě reviduje a revidovaný plán předloží ověřovateli ke konečnému posouzení před začátkem vykazovaného období. Dotčená společnost dohodne s ověřovatelem časový rámec nezbytný pro tyto revize. Tento časový rámec nesmí v žádném případě přesahovat začátek vykazovaného období.

2.   Ověřovatel posoudí změny plánu monitorování podle čl. 9 odst. 2 písm. b), c) a d). Po tomto posouzení oznámí dotčené společnosti, zda jsou dané změny v souladu s požadavky stanovenými v článcích 7, 8 a 9.

3.   Po uspokojivém posouzení plánu monitorování a změněného plánu monitorování je ověřovatel zaznamená do databáze FuelEU. Plán monitorování a změněný plán monitorování jsou přístupné státu vykonávajícímu správu.

Článek 12

Obecné povinnosti a zásady týkající se ověřovatelů

1.   Ověřovatel musí být nezávislý na společnosti či na provozovateli lodě a vykonávat činnosti požadované tímto nařízením ve veřejném zájmu. Za tímto účelem a s cílem vyhnout se možným střetům zájmů nesmí být ověřovatel ani žádná část právního subjektu, jehož je součástí, společností, provozovatelem lodi ani vlastníkem společnosti. Ověřovatel navíc nesmí být vlastněn společností, provozovatelem lodi nebo vlastníkem společnosti ani nesmí mít se společností žádné vztahy, které by mohly ovlivnit jeho nezávislost a nestrannost.

2.   Ověřovatel posoudí spolehlivost, důvěryhodnost, přesnost a úplnost údajů a informací týkajících se množství, druhu a emisního faktoru energie spotřebované na palubě lodí, zejména:

| a) | přiřazování spotřeby paliva a využívání náhradních zdrojů energie k jednotlivým plavbám a v přístavu; |
| --- | --- |

a)

přiřazování spotřeby paliva a využívání náhradních zdrojů energie k jednotlivým plavbám a v přístavu;

| b) | vykázané údaje o spotřebě paliva a související měření a výpočty; |
| --- | --- |

b)

vykázané údaje o spotřebě paliva a související měření a výpočty;

| c) | výběr a použití emisních faktorů; |
| --- | --- |

c)

výběr a použití emisních faktorů;

| d) | využití dodávek elektřiny z pevniny nebo uplatnění kterékoli z výjimek zaznamenaných v databázi FuelEU v souladu s čl. 6 odst. 9 písm. a); |
| --- | --- |

d)

využití dodávek elektřiny z pevniny nebo uplatnění kterékoli z výjimek zaznamenaných v databázi FuelEU v souladu s čl. 6 odst. 9 písm. a);

| e) | údaje požadované podle čl. 10 odst. 3. |
| --- | --- |

e)

údaje požadované podle čl. 10 odst. 3.

3.   Posouzení uvedené v odstavci 2 se zakládá na těchto skutečnostech:

| a) | zda vykázané údaje odpovídají odhadům vycházejícím z údajů o sledování lodi a vlastností, jako je instalovaný výkon motorů; |
| --- | --- |

a)

zda vykázané údaje odpovídají odhadům vycházejícím z údajů o sledování lodi a vlastností, jako je instalovaný výkon motorů;

| b) | zda vykázané údaje neobsahují žádné nesrovnalosti, zejména při srovnání celkového objemu paliva, které každá loď ročně nakoupí, a souhrnné spotřeby paliva během plaveb; |
| --- | --- |

b)

zda vykázané údaje neobsahují žádné nesrovnalosti, zejména při srovnání celkového objemu paliva, které každá loď ročně nakoupí, a souhrnné spotřeby paliva během plaveb;

| c) | zda shromažďování údajů probíhalo v souladu s platnými pravidly a |
| --- | --- |

c)

zda shromažďování údajů probíhalo v souladu s platnými pravidly a

| d) | zda jsou příslušné záznamy o lodi úplné a konzistentní. |
| --- | --- |

d)

zda jsou příslušné záznamy o lodi úplné a konzistentní.

Článek 13

Postupy ověřování

1.   Ověřovatel určí možná rizika týkající se monitorování a vykazování tak, že porovná vykázané množství, druh a emisní faktor energie spotřebované na palubě lodí s odhadovanými údaji, které vycházejí z údajů o sledování lodi a vlastností, jako je instalovaný výkon motorů. Jsou-li zjištěny podstatné rozdíly, provede další analýzy.

2.   Ověřovatel určí možná rizika související s různými kroky výpočtu tím, že přezkoumá všechny zdroje údajů a metodiky použité dotčenou společností.

3.   Ověřovatel vezme v úvahu všechny metody účinné kontroly rizik, které dotčená společnost uplatnila, aby snížila míru nejistoty spojenou s přesností použitých metod monitorování.

4.   Na žádost ověřovatele poskytne dotčená společnost všechny dodatečné informace, které ověřovateli umožní provádět své ověřovací činnosti. Je-li to nezbytné k určení spolehlivosti, důvěryhodnosti, přesnosti a úplnosti vykazovaných údajů a informací, provede ověřovatel během procesu ověřování kontroly. V případě pochybností může provést prohlídky na místě v prostorách společnosti nebo na palubě lodi. Společnost umožní ověřovateli přístup do prostor společnosti nebo lodi s cílem usnadnit ověřovací činnosti.

5.   Komise přijme prováděcí akty, jimiž dále upřesní pravidla pro ověřovací činnosti uvedené v tomto nařízení, přinejmenším pokud jde o tyto prvky: kompetence ověřovatelů; dokumenty, jež jim musí společnosti poskytnout; posouzení shody plánu monitorování a upraveného plánu monitorování; posouzení rizik, včetně kontrol, které mají ověřovatelé provést; ověření zprávy FuelEU uvedené v čl. 15 odst. 3; úroveň významnosti; přiměřená jistota ověřovatelů; nesprávnosti a nesoulad; obsah ověřovací zprávy; doporučení ke zlepšení; návštěvy na místě; a komunikace mezi společnostmi, ověřovateli, příslušnými orgány a Komisí. Pravidla uvedená v těchto prováděcích aktech v přenesené pravomoci musí vycházet ze zásad ověřování, které jsou stanoveny v článcích 11 a 12 a v tomto článku, a z relevantních mezinárodně uznávaných norem. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

Článek 14

Akreditace ověřovatelů

1.   Ověřovatele akredituje pro ověřovací činnosti spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení vnitrostátní akreditační orgán podle nařízení (ES) č. 765/2008. Ten do konce každého roku oznámí Komisi seznam akreditovaných ověřovatelů spolu se všemi příslušnými kontaktními údaji.

2.   Neobsahuje-li toto nařízení žádná zvláštní ustanovení pro akreditaci ověřovatelů, použijí se příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 765/2008.

3.   Ověřovatelé musí mít vždy k dispozici dostatečné prostředky a zaměstnance, jež jim umožňují zvládat velikost flotily, pro kterou provádějí ověřovací činnosti podle tohoto nařízení. Ověřovatelé musí mít především vždy dostatečné odborné znalosti, zejména v námořní dopravě, aby mohli plnit úkoly vyžadované tímto nařízením. Musí být schopni přidělit prostředky a zaměstnance každému pracovišti, kdykoli a podle potřeby pro plnění úkolů vyžadovaných tímto nařízením.

4.   Zjistí-li příslušný orgán v činnostech ověřovatele porušování pravidel v oblasti působnosti tohoto nařízení, informuje o tom příslušný orgán členského státu, jehož vnitrostátní akreditační orgán tohoto ověřovatele akreditoval. Příslušný orgán členského státu, jehož vnitrostátní akreditační orgán ověřovatele akreditoval, požádá tento vnitrostátní akreditační orgán, aby tyto informace zohlednil v rámci svých činností dozoru.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 28 akty v přenesené pravomoci, jimiž doplní toto nařízení stanovením dalších metod a kritérií pro akreditaci ověřovatelů, alespoň pokud jde o tyto prvky: žádost o akreditaci pro ověřovací činnosti v oblasti působnosti tohoto nařízení; posouzení ověřovatelů vnitrostátními akreditačními orgány; činnosti dozoru vykonávané vnitrostátními akreditačními orgány za účelem potvrzení trvání platnosti akreditace; správní opatření pro případ neplnění požadavků tohoto nařízení ověřovatelem; a požadavky na vnitrostátní akreditační orgány za účelem kompetentnosti při akreditování ověřovatelů pro ověřovací činnosti v oblasti působnosti tohoto nařízení včetně odkazu na harmonizované normy. Metody a kritéria uvedené v těchto aktech v přenesené pravomoci musí vycházet ze zásad ověřování, které jsou stanoveny v článcích 11, 12 a 13, a z relevantních mezinárodně uznávaných norem.

Kapitola V

Záznamy, ověřování, vykazování a posuzování souladu

Článek 15

Monitorování a záznamy

1.   Od 1. ledna 2025, na základě plánu monitorování uvedeného v článku 8 a po posouzení tohoto plánu ověřovatelem, společnosti monitorují a zaznamenávají pro každou loď připlouvající do přístavu určení nebo z něj odplouvající a pro každou plavbu podle čl. 2 odst. 1 tyto informace:

| a) | přístav vyplutí a přístav připlutí včetně data a času vyplutí a připlutí a času stráveného v přístavu; |
| --- | --- |

a)

přístav vyplutí a přístav připlutí včetně data a času vyplutí a připlutí a času stráveného v přístavu;

| b) | u každé lodi, na kterou se vztahuje čl. 6 odst. 1, připojení k dodávkám elektřiny z pevniny a jejich využívání nebo v relevantním případě skutečnost, že se na ni vztahuje kterákoliv z výjimek uvedených čl. 6 odst. 5 a potvrzených podle čl. 6 odst. 9 písm. a); |
| --- | --- |

b)

u každé lodi, na kterou se vztahuje čl. 6 odst. 1, připojení k dodávkám elektřiny z pevniny a jejich využívání nebo v relevantním případě skutečnost, že se na ni vztahuje kterákoliv z výjimek uvedených čl. 6 odst. 5 a potvrzených podle čl. 6 odst. 9 písm. a);

| c) | množství každého druhu paliva spotřebovaného v přístavu a na moři; |
| --- | --- |

c)

množství každého druhu paliva spotřebovaného v přístavu a na moři;

| d) | množství elektřiny poskytnuté na loď prostřednictvím dodávky elektřiny z pevniny; |
| --- | --- |

d)

množství elektřiny poskytnuté na loď prostřednictvím dodávky elektřiny z pevniny;

| e) | pro každý typ paliva spotřebovaného v přístavu a na moři: emisní faktor „od vrtu po palivovou nádrž lodi“, emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ pro spalované palivo a emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ pro nespálené palivo, které jsou spojeny s různými lodními spotřebiči paliva, pokrývající všechny relevantní skleníkové plyny; |
| --- | --- |

e)

pro každý typ paliva spotřebovaného v přístavu a na moři: emisní faktor „od vrtu po palivovou nádrž lodi“, emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ pro spalované palivo a emisní faktory „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ pro nespálené palivo, které jsou spojeny s různými lodními spotřebiči paliva, pokrývající všechny relevantní skleníkové plyny;

| f) | množství každého druhu náhradního zdroje energie spotřebované v přístavu a na moři; |
| --- | --- |

f)

množství každého druhu náhradního zdroje energie spotřebované v přístavu a na moři;

| g) | ledová třída lodě, pokud společnost požádá o to, aby dodatečná energie spotřebovaná v důsledku ledové třídy lodě byla vyloučena z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV, přičemž pro stanovení vztahů mezi ledovými třídami se použije doporučení Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM) 25/7 o bezpečnosti zimní plavby v Baltském moři; |
| --- | --- |

g)

ledová třída lodě, pokud společnost požádá o to, aby dodatečná energie spotřebovaná v důsledku ledové třídy lodě byla vyloučena z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV, přičemž pro stanovení vztahů mezi ledovými třídami se použije doporučení Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM) 25/7 o bezpečnosti zimní plavby v Baltském moři;

| h) | ledová třída lodě, datum, čas a poloha při vplutí do ledu a vyplutí z ledu, množství každého druhu spotřebovaného paliva a vzdálenost uplutá při plavbě v ledu, jakož i celková vzdálenost uplutá za všechny plavby během vykazovaného období, pokud společnost žádá o to, aby dodatečná energie spotřebovaná z důvodu plavby v ledu byla vyloučena z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV. |
| --- | --- |

h)

ledová třída lodě, datum, čas a poloha při vplutí do ledu a vyplutí z ledu, množství každého druhu spotřebovaného paliva a vzdálenost uplutá při plavbě v ledu, jakož i celková vzdálenost uplutá za všechny plavby během vykazovaného období, pokud společnost žádá o to, aby dodatečná energie spotřebovaná z důvodu plavby v ledu byla vyloučena z výpočtu bilance souladu stanovené v příloze IV.

2.   Společnosti zaznamenávají informace a údaje uvedené v odstavci 1 včas a transparentním způsobem a každoročně je shromáždí, aby ověřovateli umožnily ověřit soulad s tímto nařízením.

3.   Do 31. ledna ověřovacího období předloží společnosti ověřovateli pro každou loď zprávu (dále jen „zpráva FuelEU“) obsahující všechny informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku a údaje a dokumentaci z monitorování uvedené v čl. 7 odst. 4 za vykazované období.

4.   V případě převodu lodi z jedné společnosti na druhou:

| a) | společnost, od níž je loď převáděna, sdělí ověřovateli informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku za období, ve kterém nesla odpovědnost za provoz lodi; |
| --- | --- |

a)

společnost, od níž je loď převáděna, sdělí ověřovateli informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku za období, ve kterém nesla odpovědnost za provoz lodi;

| b) | ověřovatel, který provedl ověřovací činnosti týkající se lodě v rámci společnosti, od níž je převáděna, ověří informace uvedené v písmeni a) a zaznamená do databáze FuelEU v souladu s článkem 16 co nejdříve a nejpozději jeden měsíc po dni dokončení převodu a |
| --- | --- |

b)

ověřovatel, který provedl ověřovací činnosti týkající se lodě v rámci společnosti, od níž je převáděna, ověří informace uvedené v písmeni a) a zaznamená do databáze FuelEU v souladu s článkem 16 co nejdříve a nejpozději jeden měsíc po dni dokončení převodu a

| c) | aniž jsou dotčena písmena a) a b), společnost, která nese odpovědnost za provoz lodi ke dni 31. prosince vykazovaného období, odpovídá za soulad lodi s požadavky stanovenými v článcích 4 a 6 po celé vykazované období, v němž došlo k převodu nebo vícenásobnému převodu. |
| --- | --- |

c)

aniž jsou dotčena písmena a) a b), společnost, která nese odpovědnost za provoz lodi ke dni 31. prosince vykazovaného období, odpovídá za soulad lodi s požadavky stanovenými v článcích 4 a 6 po celé vykazované období, v němž došlo k převodu nebo vícenásobnému převodu.

Článek 16

Ověřování a výpočet

1.   Po ověření stanoveném v článcích 11, 12 až 13 posoudí ověřovatel kvalitu, úplnost a přesnost zprávy FuelEU. K tomuto účelu ověřovatel použije veškeré informace obsažené v databázi FuelEU, včetně informací o zastávkách v přístavu v souladu s článkem 6.

2.   Pokud při ověřování uvedeném v odstavci 1 ověřovatel s přiměřenou jistotou dojde k závěru, že zpráva FuelEU neobsahuje žádné významné nedostatky ani nesoulad, oznámí dotčené společnosti, že zpráva FuelEU je v souladu s tímto nařízením. Zpráva o ověření podrobně popíše všechny aspekty týkající se práce provedené ověřovatelem.

3.   Pokud se při ověřování zjistí nedostatky nebo nesoulad s tímto nařízením, ověřovatel o tom včas informuje dotčenou společnost. Společnost bez zbytečného odkladu opraví nedostatky nebo nesoulad tak, aby bylo možné včas proces ověřování dokončit, a předloží ověřovateli upravenou zprávu FuelEU a veškeré další informace potřebné k opravě zjištěných nedostatků nebo nesouladu. Ve své ověřovací zprávě ověřovatel uvede, zda je upravená zpráva FuelEU v souladu s tímto nařízením. Pokud sdělené nedostatky nebo nesoulad nebyly opraveny a vedly k významným nedostatkům, ověřovatel společnosti vystaví zprávu o ověření uvádějící, že zpráva FuelEU není v souladu s tímto nařízením.

4.   Na základě zprávy FuelEU, která je v souladu s tímto nařízením, ověřovatel vypočítá:

| a) | pomocí metody uvedené v příloze I roční průměrnou intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě dotčenou lodí; |
| --- | --- |

a)

pomocí metody uvedené v příloze I roční průměrnou intenzitu emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě dotčenou lodí;

| b) | podle vzorce uvedeného v části A přílohy IV bilanci souladu lodi; |
| --- | --- |

b)

podle vzorce uvedeného v části A přílohy IV bilanci souladu lodi;

| c) | počet zastávek v přístavu, které nejsou v souladu s požadavky, v předchozím vykazovaném období, včetně doby strávené vyvázáním u hrany nábřeží a případně podle čl. 6 odst. 9 v přístavu na kotvě, pro každou zastávku lodě v přístavu, která nesplňuje požadavky stanovené v článku 6; |
| --- | --- |

c)

počet zastávek v přístavu, které nejsou v souladu s požadavky, v předchozím vykazovaném období, včetně doby strávené vyvázáním u hrany nábřeží a případně podle čl. 6 odst. 9 v přístavu na kotvě, pro každou zastávku lodě v přístavu, která nesplňuje požadavky stanovené v článku 6;

| d) | množství energie spotřebované za rok na palubě lodi, s výjimkou energie z dodávek elektřiny z pevniny; |
| --- | --- |

d)

množství energie spotřebované za rok na palubě lodi, s výjimkou energie z dodávek elektřiny z pevniny;

| e) | množství energie spotřebované za rok na palubě lodi z RFNBO. |
| --- | --- |

e)

množství energie spotřebované za rok na palubě lodi z RFNBO.

5.   Do 31. března ověřovacího období oznámí ověřovatel společnosti informace uvedené v odstavci 4 a zaznamená do databáze FuelEU zprávu FuelEU, která je v souladu s tímto nařízením, zprávu o ověření a informace uvedené v odstavci 4.

Veškeré informace zaznamenané v databázi FuelEU jsou přístupné státu vykonávajícímu správu.

Článek 17

Dodatečné kontroly prováděné příslušným orgánem

1.   Příslušný orgán státu vykonávajícího správu ve vztahu k určité společnosti může kdykoli u kterékoli z jejích lodí provést za dvě předchozí vykazovaná období dodatečné kontroly:

| a) | zprávy FuelEU, která je v souladu s tímto nařízením, vypracované v souladu s články 15 a 16; |
| --- | --- |

a)

zprávy FuelEU, která je v souladu s tímto nařízením, vypracované v souladu s články 15 a 16;

| b) | zprávy o ověření vypracované v souladu s článkem 16; |
| --- | --- |

b)

zprávy o ověření vypracované v souladu s článkem 16;

| c) | výpočtů provedených ověřovatelem v souladu s čl. 16 odst. 4. |
| --- | --- |

c)

výpočtů provedených ověřovatelem v souladu s čl. 16 odst. 4.

2.   Na žádost příslušného orgánu uvedeného v odstavci 1 poskytne společnost veškeré nezbytné informace nebo dokumenty, které příslušnému orgánu umožní provádět dodatečné kontroly, a umožní přístup do prostor společnosti nebo lodi za účelem usnadnění těchto dodatečných kontrol.

3.   Příslušný orgán uvedený v odstavci 1 tohoto článku vydá zprávu o dodatečných kontrolách, včetně případných aktualizovaných výpočtů provedených podle čl. 17 odst. 1 písm. c), aktualizované částky přebytkové bilance souladu nebo předběžné přebytkové bilance souladu a aktualizované částky sankce FuelEU.

4.   Pokud zpráva o dodatečných kontrolách uvedená v odstavci 3 tohoto článku zjistila nedostatky, nesoulad nebo nesprávné výpočty, které vedou k nesouladu s požadavky stanovenými v článku 4 nebo 6, a v důsledku toho k uložení sankce FuelEU nebo ke změně již zaplacené částky sankce FuelEU, příslušný orgán uvedený v odstavci 1 tohoto článku oznámí dotčené společnosti odpovídající částku sankce Fuel EU nebo změněné sankce FuelEU. Členské státy zajistí, aby společnost odpovědná za loď během období, na které se vztahují dodatečné kontroly, zaplatila částku ve výši sankce FuelEU nebo změněné sankce FuelEU do jednoho měsíce od jejího oznámení v souladu s postupy stanovenými v článku 23.

5.   Příslušný orgán uvedený v odstavci 1 z databáze FuelEU neprodleně odstraní dokument o souladu FuelEU lodi, ve vztahu k níž její společnost včas neuhradila sankce FuelEU uvedené v odstavci 4, a toto odstranění dotčené společnosti včas oznámí. Příslušný dokument o souladu FuelEU vydá znovu pouze poté, co byla zaplacena částka ve výši sankce FuelEU, pokud společnost splňuje ostatní podmínky stanovené v tomto nařízení pro držení dokumentu o souladu FuelEU.

6.   Odstavec 5 se nevztahuje na loď, která byla převedena na jinou společnost, než která deklarovala odpovědnost za její provoz v období, které je předmětem dodatečných kontrol.

7.   Subjekty, které provedly opatření uvedená v tomto článku, podaly zprávu o dodatečných kontrolách uvedenou v odstavci 3 nebo uhradily sankce FuelEU, bezodkladně zaznamenají do databáze FuelEU tato opatření, tuto zprávu a doklad o uhrazení těchto sankcí.

Článek 18

Podpůrné nástroje a pokyny

Komise vypracuje vhodné monitorovací nástroje, jakož i pokyny a cílené nástroje zaměřené na posouzení rizik, s cílem usnadnit a koordinovat činnosti v oblasti ověřování a prosazování v souvislosti s tímto nařízením. Tyto pokyny a nástroje se pokud možno zpřístupní členským státům, ověřovatelům a vnitrostátním akreditačním orgánům za účelem sdílení informací a s cílem lépe zajistit důsledné prosazování tohoto nařízení.

Článek 19

Databáze FuelEU a vykazování

1.   Pro účely monitorování souladu s tímto nařízením vyvine Komise elektronickou databázi (dále jen „databáze FuelEU“), zajistí její fungování a provádí její aktualizace. Databáze FuelEU se používá k vedení záznamů o opatřeních souvisejících s ověřovacími činnostmi, o bilanci souladu lodí, včetně využití mechanismů flexibility stanovených v článcích 20 a 21, o uplatňování výjimek stanovených v čl. 6 odst. 5, o opatřeních souvisejících s platbou sankcí FuelEU uložených podle článku 23 a o vydání dokumentu o souladu FuelEU. Je přístupná společnostem, ověřovatelům, příslušným orgánům a všem řádně pověřeným subjektům, vnitrostátním akreditačním orgánům, Evropské agentuře pro námořní bezpečnost, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (24), a Komisi s vhodnými přístupovými právy a funkcemi odpovídajícími jejich odpovědnosti za provádění tohoto nařízení.

2.   Veškeré údaje zaznamenané nebo změněné v databázi FuelEU se oznamují subjektům, kterým jsou přístupné.

3.   Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla pro přístupová práva a funkční a technické specifikace databáze FuelEU, včetně pravidel pro oznamování a filtrování. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 29 odst. 3.

Článek 20

Ukládání a půjčování přebytkové bilance souladu mezi vykazovanými obdobími

1.   Na základě výpočtů provedených v souladu s čl. 16 odst. 4, pokud má loď za vykazované období přebytkovou bilanci souladu ve vztahu ke své intenzitě emisí skleníkových plynů uvedené v čl. 4 odst. 2 nebo, je-li to relevantní, ve vztahu k dílčímu cíli pro RFNBO uvedenému v čl. 5 odst. 3, může si společnost tuto přebytkovou bilanci uložit pro účely bilance souladu téže lodi pro následující vykazované období. Uložení přebytkové bilance souladu pro následující vykazované období zaznamená společnost do databáze FuelEU se souhlasem svého ověřovatele. Jakmile je vydán dokument o souladu FuelEU, společnost již nesmí přebytkovou bilanci souladu ukládat.

2.   Pokud má loď za vykazované období na základě výpočtů provedených v souladu s čl. 16 odst. 4 deficitní bilanci souladu, může si společnost vypůjčit předběžnou přebytkovou bilanci v odpovídající výši z bilance souladu pro následující vykazované období. Předběžná přebytková bilance souladu se přičte k bilanci souladu lodi ve vykazovaném období a tato předběžná přebytková bilance souladu vynásobená koeficientem 1,1 se odečte od bilance souladu téže lodi v následujícím vykazovaném období. Předběžnou přebytkovou bilanci souladu si nelze vypůjčit:

| a) | pro částku překračující o více než 2 % mezní hodnotu stanovenou v čl. 4 odst. 2 vynásobenou spotřebou energie lodi vypočtenou podle přílohy I; |
| --- | --- |

a)

pro částku překračující o více než 2 % mezní hodnotu stanovenou v čl. 4 odst. 2 vynásobenou spotřebou energie lodi vypočtenou podle přílohy I;

| b) | po dobu dvou po sobě jdoucích vykazovaných období. |
| --- | --- |

b)

po dobu dvou po sobě jdoucích vykazovaných období.

3.   Předběžnou přebytkovou bilanci souladu zaznamená společnost do databáze FuelEU po schválení svým ověřovatelem do 30. dubna ověřovacího období.

4.   Pokud loď během vykazovaného období nemá v Unii žádnou zastávku v přístavu a v předchozím vykazovaném období si vypůjčila předběžnou přebytkovou bilanci, příslušný orgán státu vykonávajícího správu oznámí dotčené společnosti do 1. června ověřovacího období výši sankce FuelEU uvedené v čl. 23 odst. 2, které se původně vyhnula díky výpůjčce předběžné přebytkové bilance, vynásobenou koeficientem 1,1.

Článek 21

Sdružování bilancí souladu

1.   Bilance souladu pro intenzitu emisí skleníkových plynů uvedenou v čl. 4 odst. 2 a pro případný dílčí cíl pro RFNBO uvedený v čl. 5 odst. 3 u dvou nebo více lodí, vypočtené v souladu s čl. 16 odst. 4, mohou být sdruženy pro účely splnění požadavků stanovených v článku 4 a případně v čl. 5 odst. 3. Bilance souladu lodi nesmí být ve stejném vykazovaném období zahrnuta do více než jednoho sdružení bilancí.

Pro cíl intenzity emisí skleníkových plynů a pro dílčí cíl pro RFNBO lze použít dvě samostatná sdružení bilancí.

2.   Společnost zaznamená do databáze FuelEU svůj záměr sdružit bilance souladu lodi, příděly z celkové sdružené bilance souladu pro každou jednotlivou loď a volbu ověřovatele vybraného pro ověření těchto přídělů.

3.   Jsou-li lodě podílející se na sdružování bilancí ovládány dvěma nebo více společnostmi, podrobnosti o sdružení zaznamenané do databáze FuelEU, včetně přídělů z celkové sdružené bilance souladu lodím tohoto sdružení a výběru ověřovatele vybraného pro ověření přídělů z celkové sdružené bilance souladu pro každou jednotlivou loď, schválí v databázi FuelEU všechny dotčené společnosti podílející se na sdružení.

4.   Sdružení bilancí je platné pouze tehdy, pokud je celková sdružená bilance kladná, pokud lodě s deficitní bilancí souladu vypočtenou v souladu s čl. 16 odst. 4 nemají po přídělu ze sdružené bilance vyšší deficitní bilanci souladu a pokud lodě s přebytkovou bilancí souladu vypočtenou v souladu s čl. 16 odst. 4 nemají po přídělu ze sdružené bilance deficitní bilanci souladu.

5.   Loď nesmí být zahrnuta do sdružení bilancí, pokud nesplňuje povinnost stanovenou v článku 24.

6.   Pokud celková sdružená bilance souladu vede v případě jednotlivé lodě k přebytkové bilanci souladu, použije se čl. 20 odst. 1.

7.   Ustanovení čl. 20 odst. 2 se nepoužije na lodě podílející se na sdružené bilanci.

8.   Do 30. dubna ověřovacího období zaznamená vybraný ověřovatel do databáze FuelEU konečné složení sdružení bilancí a příděly z celkové sdružené bilance souladu pro každou jednotlivou loď.

Článek 22

Dokument o souladu FuelEU

1.   Do 30. června ověřovacího období vydá ověřovatel pro dotčenou loď dokument o souladu FuelEU za předpokladu, že loď nemá v návaznosti na uplatnění článků 20 a 21 deficitní bilanci souladu, že neměla zastávky v přístavu, které nejsou v souladu s požadavky, a že splňuje povinnost stanovenou v článku 24.

2.   Pokud jsou splatné sankce FuelEU uvedené v čl. 23 odst. 2 nebo 5, vydá příslušný orgán státu vykonávajícího správu do 30. června ověřovacího období pro dotčenou loď dokument o souladu FuelEU za předpokladu, že byla uhrazena částka ve výši sankcí FuelEU.

3.   Dokument o souladu FuelEU obsahuje tyto informace:

| a) | identifikaci lodě (název, identifikační číslo IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav); |
| --- | --- |

a)

identifikaci lodě (název, identifikační číslo IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);

| b) | název, adresu a hlavní místo podnikání vlastníka lodi; |
| --- | --- |

b)

název, adresu a hlavní místo podnikání vlastníka lodi;

| c) | totožnost ověřovatele; |
| --- | --- |

c)

totožnost ověřovatele;

| d) | datum vydání dokladu, dobu jeho platnosti a vykazované období, ke kterému se vztahuje. |
| --- | --- |

d)

datum vydání dokladu, dobu jeho platnosti a vykazované období, ke kterému se vztahuje.

4.   Dokument o souladu FuelEU platí po dobu 18 měsíců po skončení vykazovaného období, nebo do vydání nového dokument o souladu FuelEU, podle toho, co nastane dříve.

5.   Ověřovatel nebo v relevantním případě příslušný orgán státu vykonávajícího správu zaznamenají vydaný dokument o souladu FuelEU bezodkladně do databáze FuelEU.

6.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví vzory dokumentu o souladu FuelEU, včetně elektronických šablon. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 29 odst. 2.

Článek 23

Sankce FuelEU

1.   Před 1. květnem ověřovacího období ověřovatel na základě výpočtů provedených podle čl. 16 odst. 4 a po případném uplatnění článků 20 a 21 zaznamená do databáze FuelEU ověřené bilance souladu lodi pro intenzitu emisí skleníkových plynů uvedenou v čl. 4 odst. 2 a pro případný dílčí cíl pro RFNBO uvedený v čl. 5 odst. 3.

Pokud má loď deficitní bilanci souladu pro dílčí cíl pro RFNBO uvedený v čl. 5 odst. 3, sankce FuelEU se vypočítá v souladu se vzorcem uvedeným v části B přílohy IV.

2.   Stát vykonávající správu ve vztahu k určité společnosti zajistí, aby tato společnost za každou ze svých lodí, která má ke dni 1. června ověřovacího období deficitní bilanci souladu pro intenzitu emisí skleníkových plynů uvedenou v čl. 4 odst. 2 a pro případný dílčí cíl pro RFNBO uvedený v čl. 5 odst. 3, po případném schválení jejím příslušným orgánem zaplatila do 30. června ověřovacího období částku ve výši sankce FuelEU vyplývající z uplatnění vzorců uvedených v části B přílohy IV. Má-li loď deficitní bilanci souladu po dobu dvou nebo více po sobě jdoucích vykazovaných období, vynásobí se tato částka číslem 1 + (n –1)/10, kde n je počet po sobě jdoucích vykazovaných období, za něž se na společnost vztahuje sankce FuelEU pro danou loď.

3.   Stát vykonávající správu ve vztahu k určité společnosti zajistí, aby tato společnost za každou ze svých lodí, která se nachází v situaci uvedené v čl. 20 odst. 4, zaplatila do 30. června ověřovacího období částku ve výši sankce FuelEU oznámené podle uvedeného odstavce.

4.   Před 1. květnem ověřovacího období zaznamená ověřovatel do databáze FuelEU celkový počet hodin, které loď strávila vyvázána u hrany nábřeží v rozporu s požadavky stanovenými v článku 6, a to v příslušných případech na základě výpočtů provedených v souladu s čl. 16 odst. 4.

5.   Stát vykonávající správu ve vztahu k určité společnosti zajistí, aby tato společnost za každou ze svých lodí, která uskutečnila alespoň jednu zastávku v přístavu, která není v souladu s požadavky, po případném schválení jejím příslušným orgánem zaplatila do 30. června ověřovacího období částku ve výši sankce FuelEU vypočtené tak, že se částka 1,5 EUR vynásobí stanoveným celkovým potřebným elektrickým příkonem pro loď v přístavu a celkovým počtem hodin, které loď strávila v přístavu v rozporu s požadavky stanovenými v článku 6, zaokrouhleným na nejbližší celou hodinu.

6.   Členské státy musí mít na vnitrostátní úrovni zaveden nezbytný právní a správní rámec pro zajištění splnění povinností týkajících se uložení, uhrazení a výběru sankcí FuelEU.

7.   Subjekty, které provedly opatření uvedená v tomto článku nebo uhradily sankci FuelEU, bezodkladně zaznamenají do databáze FuelEU tato opatření a doklad o uhrazení těchto sankcí.

8.   Aniž je dotčena její odpovědnost za uhrazení sankcí FuelEU, může společnost uzavřít smlouvy s osobami zajišťujícími komerční provoz lodi, které stanoví jejich povinnost proplatit dané společnosti uhrazené sankce FuelEU, pokud přebírají odpovědnost za nákup paliva nebo provoz lodi. Pro účely tohoto odstavce se provozem lodi rozumí určení přepravovaného nákladu, trasy a rychlosti lodi.

9.   Aniž je dotčena její odpovědnost za uhrazení sankcí FuelEU, může společnost uzavřít smlouvy s dodavateli paliva, které stanoví jejich povinnost proplatit dané společnosti uhrazené sankce FuelEU.

10.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 28, kterými se mění příloha IV s cílem upravit faktor uvedený v poli 7 a případně v poli 14 tabulky v části B uvedené přílohy a použitý ve vzorci uvedeném v odstavci 1 tohoto článku na základě vývoje nákladů na energii a kterými se mění multiplikační faktor stanovený v odstavci 5 tohoto článku na základě indexace průměrných nákladů na elektřinu v Unii.

11.   Členské státy usilují o zajištění toho, aby příjem ze sankcí FuelEU nebo jemu odpovídající finanční hodnota byly použity na podporu rychlého zavádění a použití obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v námořním odvětví, a to podněcováním výroby většího množství obnovitelných a nízkouhlíkových paliv pro námořní odvětví, usnadněním výstavby vhodných zařízení na doplňování paliva nebo infrastruktury pro dodávky elektřiny z pevniny v přístavech a podporou vývoje, testování a zavádění nejinovativnějších technologií ve flotile s cílem dosáhnout významného snížení emisí.

Do 30. června 2030 a poté každých pět let členské státy zveřejní zprávu o využití příjmu ze sankcí FuelEU za pětileté období předcházející roku vydání každé takové zprávy, včetně informací o příjemcích a výši výdajů týkajících se cílů uvedených v prvním pododstavci.

Článek 24

Povinnost držet platný dokument o souladu FuelEU

1.   Ke dni 30. června ověřovacího období musí lodě, které zastavují v přístavu spadajícím do jurisdikce členského státu, připlouvají do něj, zůstávají v něm, nebo z něj odplouvají nebo které během odpovídajícího vykazovaného období uskutečnily plavby, držet platný dokument o souladu FuelEU.

2.   Dokument o souladu FuelEU vydaný pro příslušnou loď v souladu s článkem 22 představuje doklad o souladu s tímto nařízením.

Článek 25

Prosazování

1.   Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato pravidla a opatření Komisi a neprodleně jí oznámí všechny jejich následné změny.

2.   Každý členský stát zajistí, aby každá inspekce lodi v přístavu spadajícím do jeho jurisdikce prováděná podle směrnice 2009/16/ES zahrnovala ověření, zda loď drží platný dokument o souladu FuelEU.

3.   Pokud loď nesplnila povinnost stanovenou v článku 24 po dobu dvou nebo více po sobě jdoucích vykazovaných období a pokud jiná donucovací opatření nezajistila soulad s tímto nařízením, může příslušný orgán členského státu přístavu určení poté, co poskytne dotčené společnosti příležitost předložit vyjádření, vydat příkaz k vyhoštění lodě, pokud tato loď nepluje pod vlajkou tohoto členského státu. Jestliže se příslušný orgán členského státu přístavu určení rozhodne vydat příkaz k vyhoštění lodě, oznámí ho prostřednictvím databáze FuelEU Komisi, ostatním členským státům a dotčenému státu vlajky. Každý členský stát, s výjimkou členského státu, pod jehož vlajkou loď pluje, odmítne vstup lodi, na kterou se vztahuje příkaz k vyhoštění, do kteréhokoli ze svých přístavů, dokud společnost nesplní své povinnosti. Pokud některá loď nesplní povinnost stanovenou v článku 24 po dobu dvou nebo více po sobě jdoucích vykazovaných období a vpluje do některého z přístavů členského státu, pod jehož vlajkou pluje, nařídí dotčený členský stát v době, kdy se tato loď nachází v jednom z jeho přístavů, a poté, co poskytne dotčené společnosti příležitost předložit vyjádření, zadržení lodi vlajky, dokud daná společnost nesplní své povinnosti.

4.   Dotčená společnost potvrdí splnění povinnosti držet platný dokument o souladu FuelEU tím, že ho oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu, který vydal příkaz k vyhoštění. Tímto odstavcem nejsou dotčena ustanovení mezinárodního práva platná v případě lodí v tísni.

5.   Sankce kteréhokoli členského státu vůči konkrétní lodi se prostřednictvím databáze FuelEU oznámí Komisi, ostatním členským státům a dotčenému státu vlajky.

Článek 26

Právo na přezkum

1.   Společnosti jsou oprávněny požádat o přezkum výpočtů a opatření, které jim předložil ověřovatel podle tohoto nařízení, včetně odmítnutí vydat dokument o souladu FuelEU v souladu s čl. 22 odst. 1.

Žádost o přezkum se podává příslušnému orgánu členského státu, v němž je ověřovatel akreditován, do jednoho měsíce od oznámení výsledku výpočtu nebo opatření ověřovatelem.

2.   Rozhodnutí přijatá podle tohoto nařízení příslušným orgánem členského státu podléhají přezkumu soudu členského státu tohoto příslušného orgánu.

Článek 27

Příslušné orgány

Každý členský stát určí jeden či několik příslušných orgánů odpovědných za uplatňování a prosazování tohoto nařízení (dále jen „příslušné orgány“) a sdělí jejich názvy a kontaktní údaje Komisi. Komise seznam příslušných orgánů zveřejní na svých internetových stránkách.

Kapitola VI

Přenesené a prováděcí pravomoci a závěrečná ustanovení

Článek 28

Výkon přenesené pravomoci

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 7, čl. 6 odst. 6, čl. 14 odst. 5 a čl. 23 odst. 10 je Komisi svěřena na dobu neurčitou ode dne 12. října 2023.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 7, čl. 6 odst. 6, čl. 14 odst. 5 a čl. 23 odst. 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 7, čl. 6 odst. 6, čl. 14 odst. 5 a čl. 23 odst. 10 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 29

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (25). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 30

Zprávy a přezkum

1.   Do 23. září 2024 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí vazby a konvergenci mezi tímto nařízením a nařízením (EU) 2015/757 nebo jakýmikoliv jinými odvětvovými právními akty. Je-li to vhodné, připojí k této zprávě legislativní návrh.

2.   Do 31. prosince 2027 a poté přinejmenším každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích hodnocení, pokud jde o fungování tohoto nařízení, včetně možných dopadů v podobě narušení trhu nebo vyhýbání se přístavům, o vývoj technologií s nulovými emisemi v námořní dopravě a jejich trhu, jakož i vývoj obnovitelných a nízkouhlíkových paliv a dodávek elektřiny z pevniny, včetně pro lodi v přístavu na kotvě, a jejich trhu, pokud jde o využití příjmů plynoucích ze sankcí FuelEU a o dopad tohoto nařízení na konkurenceschopnost námořního odvětví v Unii.

V této zprávě Komise mimo jiné zváží:

| a) | věcnou a zeměpisnou působnost tohoto nařízení, pokud jde o snížení prahové hodnoty hrubé prostornosti uvedené v čl. 2 odst. 1 nebo rozšíření podílu energie spotřebované loděmi při plavbách do třetích zemí a ze třetích zemí, který je uveden v čl. 2 odst. 1 písm. d); |
| --- | --- |

a)

věcnou a zeměpisnou působnost tohoto nařízení, pokud jde o snížení prahové hodnoty hrubé prostornosti uvedené v čl. 2 odst. 1 nebo rozšíření podílu energie spotřebované loděmi při plavbách do třetích zemí a ze třetích zemí, který je uveden v čl. 2 odst. 1 písm. d);

| b) | mezní hodnotu uvedenou v čl. 4 odst. 2 za účelem dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

b)

mezní hodnotu uvedenou v čl. 4 odst. 2 za účelem dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) 2021/1119;

| c) | typy a velikost lodí, na které se vztahuje čl. 6 odst. 1, a rozšíření povinností uvedených v čl. 6 odst. 1 na lodě v přístavu na kotvě; |
| --- | --- |

c)

typy a velikost lodí, na které se vztahuje čl. 6 odst. 1, a rozšíření povinností uvedených v čl. 6 odst. 1 na lodě v přístavu na kotvě;

| d) | výjimky stanovené v čl. 6 odst. 5; |
| --- | --- |

d)

výjimky stanovené v čl. 6 odst. 5;

| e) | výpočet týkající se elektřiny poskytnuté na loď prostřednictvím dodávky elektřiny z pevniny uvedený v příloze I a emisní faktor „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ související s touto elektřinou definovaný v příloze II; |
| --- | --- |

e)

výpočet týkající se elektřiny poskytnuté na loď prostřednictvím dodávky elektřiny z pevniny uvedený v příloze I a emisní faktor „od vrtu po palivovou nádrž lodi“ související s touto elektřinou definovaný v příloze II;

| f) | možnost zahrnout do oblasti působnosti tohoto nařízení specializované mechanismy pro nejvíce udržitelné a inovativní palivové technologie s významným potenciálem dekarbonizace s cílem vytvořit jasný a předvídatelný právní rámec a podpořit rozvoj trhu a zavádění takových technologií v oblasti paliv; |
| --- | --- |

f)

možnost zahrnout do oblasti působnosti tohoto nařízení specializované mechanismy pro nejvíce udržitelné a inovativní palivové technologie s významným potenciálem dekarbonizace s cílem vytvořit jasný a předvídatelný právní rámec a podpořit rozvoj trhu a zavádění takových technologií v oblasti paliv;

| g) | výpočet bilance souladu pro lodě žádající o vyloučení dodatečné energie spotřebované v důsledku plavby v ledu stanovené v přílohách IV a V a možné prodloužení platnosti těchto ustanovení po 31. prosinci 2034; |
| --- | --- |

g)

výpočet bilance souladu pro lodě žádající o vyloučení dodatečné energie spotřebované v důsledku plavby v ledu stanovené v přílohách IV a V a možné prodloužení platnosti těchto ustanovení po 31. prosinci 2034;

| h) | možnost zahrnout energii dodávanou větrem do výpočtu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě podle přílohy I, pokud bude k dispozici ověřitelná metoda pro monitorování a započítávání větrné energie; |
| --- | --- |

h)

možnost zahrnout energii dodávanou větrem do výpočtu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě podle přílohy I, pokud bude k dispozici ověřitelná metoda pro monitorování a započítávání větrné energie;

| i) | možnost zahrnout do výpočtu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě podle přílohy I a do bilance souladu podle přílohy IV nové technologie snižování emisí skleníkových plynů, jako je zachycování uhlíku na palubě, pokud bude k dispozici ověřitelná metoda pro monitorování a započítávání zachyceného uhlíku; |
| --- | --- |

i)

možnost zahrnout do výpočtu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě podle přílohy I a do bilance souladu podle přílohy IV nové technologie snižování emisí skleníkových plynů, jako je zachycování uhlíku na palubě, pokud bude k dispozici ověřitelná metoda pro monitorování a započítávání zachyceného uhlíku;

| j) | možnost zahrnout do tohoto nařízení další prvky, zejména emise černého uhlíku; |
| --- | --- |

j)

možnost zahrnout do tohoto nařízení další prvky, zejména emise černého uhlíku;

| k) | potřebu opatření, která by řešila pokusy společností vyhnout se požadavkům stanoveným v tomto nařízení. |
| --- | --- |

k)

potřebu opatření, která by řešila pokusy společností vyhnout se požadavkům stanoveným v tomto nařízení.

Komise zváží, zda je k této zprávě vhodné připojit návrh na změnu tohoto nařízení.

3.   Komise zahrne do zprávy uvedené v odstavci 2 hodnocení sociálních dopadů tohoto nařízení v námořním odvětví, a to i na jeho pracovní sílu.

4.   Při přípravě zprávy uvedené v odstavci 2 Komise posoudí, do jaké míry provádění tohoto nařízení splnilo své cíle a do jaké míry ovlivnilo konkurenceschopnost námořního odvětví. V této zprávě Komise rovněž posoudí působení tohoto nařízení ve vztahu k dalším relevantním právním aktům Unie a určí jakákoli ustanovení tohoto nařízení, která by bylo možné aktualizovat a zjednodušit, jakož i kroky a opatření, které byly nebo by mohly být přijaty za účelem snížení celkových nákladů, kterými je námořní odvětví zatíženo. Součástí analýzy Komise týkající se účinnosti tohoto nařízení je rovněž posouzení zátěže, kterou toto nařízení klade na podniky.

Komise případně zváží, zda je s ohledem na závěry zprávy uvedené v prvním pododstavci vhodné k této zprávě připojit návrh na změnu tohoto nařízení.

5.   V případě, že IMO přijme celosvětovou normu pro emise skleníkových plynů z paliv nebo celosvětové mezní hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů pro energii spotřebovanou na palubě lodí, předloží Komise neprodleně Evropskému parlamentu a Radě zprávu na toto téma. V ní posoudí toto globální opatření, pokud jde o jeho ambice s ohledem na cíle Pařížské dohody a jeho celkovou ekologickou vyváženost. Rovněž posoudí veškeré otázky související s možným propojením nebo sladěním tohoto nařízení s uvedeným globálním opatřením, včetně potřeby zabránit zdvojování regulace emisí skleníkových plynů z námořní dopravy na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni.

Je-li to vhodné, připojí se k uvedené zprávě legislativní návrh na změnu tohoto nařízení v souladu se závazky Unie v oblasti emisí skleníkových plynů pro celé hospodářství a s cílem zachovat ekologickou vyváženost a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu.

6.   Komise monitoruje provádění tohoto nařízení ve vztahu k námořní dopravě, zejména s cílem odhalovat snahu vyhnout se jeho plnění, aby tomuto chování v rané fázi předcházela, a to i s ohledem na nejvzdálenější regiony.

Výsledky monitorování se zohlední ve zprávě, která má být vypracována každé dva roky podle čl. 3gg odst. 3 směrnice 2003/87/ES.

Článek 31

Změny směrnice 2009/16/ES

V seznamu v příloze IV směrnice 2009/16/ES se doplňuje nový bod, který zní:

| „51. | Dokument o souladu FuelEU vydaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805. (*1). |
| --- | --- |

„51.

Dokument o souladu FuelEU vydaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1805. (*1).

*1

Článek 32

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2025, s výjimkou článků 8 a 9, které se použijí ode dne 31. srpna 2024.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 13. září 2023.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 145.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. července 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 25. července 2023.

2

(3)  Evropská komise, Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov, Společné výzkumné středisko (Joint Research Centre), Addamo, A., Calvo Santos, A., Guillén, J., a spol., The EU blue economy report 2022 (Zpráva o modré ekonomice EU za rok 2022), Úřad pro publikace Evropské unie, 2022, https://data.europa.eu/doi/10.2771/793264.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1804 ze dne 13. září 2023 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva a o zrušení směrnice 2014/94/EU (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/959 ze dne 10. května 2023, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (Úř. věst. L 130, 16.5.2023, s. 134).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58).

10

(11)  Směrnice Rady (EU) 2015/652 ze dne 20. dubna 2015, kterou se stanoví metody výpočtu a požadavky na podávání zpráv podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty (Úř. věst. L 107, 25.4.2015, s. 26).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 ze dne 15. února 2017, kterým se zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů (Úř. věst. L 57, 3.3.2017, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 55).

13

(14)  Nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (Úř. věst. L 364, 12.12.1992, s. 7).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 1).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 339/93 (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 30).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES ze dne 23. dubna 2009 o souladu s požadavky na stát vlajky (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 132).

19

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

20

(21)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 ze dne 5. listopadu 2002, kterým se zřizuje Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) a kterým se mění nařízení o námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1).

25

---

PŘÍLOHA I

Metodika stanovení intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi

Pro účely výpočtu intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi se použije následující vzorec, označovaný jako rovnice 1:

| ) Rovnice 1 |
| --- |
| WtT | |
| TtW | |
| fwind | Faktor odměny za pohon s podporou větru |

Formula

WtT

Formula

TtW

Formula

fwind

Faktor odměny za pohon s podporou větru

Pro účely rovnice 1 jsou jednotlivé použité výrazy a označení uvedeny v následující tabulce:

| Výraz | Vysvětlení |
| --- | --- |
| i | Index odpovídající typům paliva dodaným na loď ve vykazovaném období |
| j | Index odpovídající jednotkám spotřebovávajícím palivo na palubě lodi. Pro účely tohoto nařízení jsou uvažovanými jednotkami spotřebovávajícími palivo hlavní motor(y), pomocný motor (pomocné motory), kotle, palivové články a zařízení na spalování odpadu |
| k | Index odpovídající místům připojení k dodávkám elektřiny z pevniny |
| n | Celkový počet typů paliva dodaných lodi ve vykazovaném období |
| c | Celkový počet míst připojení k dodávkám elektřiny z pevniny |
| m | Celkový počet jednotek spotřeby paliva |
| Mi,j | Hmotnost paliva i spotřebovaná jednotkou spotřebovávající palivo j [gFuel] |
| Ek | Elektřina dodaná na loď na místo připojení k dodávkám elektřiny z pevniny k [MJ] |
| CO2eqWtT,i | Emisní faktor skleníkových plynů WtT paliva i [gCO2eq/MJ] |
| | Emisní faktor skleníkových plynů WtT spojený s elektřinou poskytnutou na loď v přístavu na místo připojení k dodávkám elektřiny z pevniny k [gCO2eq/MJ] |
| LCVi | Spodní výhřevnost paliva i [MJ/gFuel] |
| RWDi | V případě paliva i nebiologického původu lze od 1. ledna 2025 do 31. prosince 2033 použít faktor odměny 2. Jinak RWDi = 1. |
| Cslipj | Koeficient nespáleného paliva jako procento hmotnosti paliva i spotřebovaného jednotkou spotřebovávající palivo j [%]. Cslip zahrnuje fugitivní emise a emise nespáleného paliva. |
| | Emisní faktory skleníkových plynů TtW podle spáleného paliva i v jednotce spotřeby paliva j [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWi,j | Emise ekvivalentu CO2 „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ (TtW) spáleného paliva i v jednotce spotřeby paliva j [gCO2eq/gFuel]





  Rovnice 2 |
| | Emisní faktory skleníkových plynů TtW podle nespáleného paliva i do jednotky spotřebovávající palivo j [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWslipi,j | Emise ekvivalentu CO2 „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodi“ (TtW) nespáleného paliva i do jednotky spotřebovávající palivo j [gCO2eq/gFuel]





  kde: Csf CO2, and Csf N2O, = 0.
  CsfCH4j = 1. |
| | CO2, CH4, N2O potenciál globálního oteplování po dobu 100 let, které jsou definovány ve směrnici (EU) 2018/2001, v odst. 4 části C přílohy V |

Výraz

Vysvětlení

i

Index odpovídající typům paliva dodaným na loď ve vykazovaném období

j

Index odpovídající jednotkám spotřebovávajícím palivo na palubě lodi. Pro účely tohoto nařízení jsou uvažovanými jednotkami spotřebovávajícími palivo hlavní motor(y), pomocný motor (pomocné motory), kotle, palivové články a zařízení na spalování odpadu

k

Index odpovídající místům připojení k dodávkám elektřiny z pevniny

n

Celkový počet typů paliva dodaných lodi ve vykazovaném období

c

Celkový počet míst připojení k dodávkám elektřiny z pevniny

m

Celkový počet jednotek spotřeby paliva

Mi,j

Hmotnost paliva i spotřebovaná jednotkou spotřebovávající palivo j [gFuel]

Ek

Elektřina dodaná na loď na místo připojení k dodávkám elektřiny z pevniny k [MJ]

CO2eqWtT,i

Emisní faktor skleníkových plynů WtT paliva i [gCO2eq/MJ]

Formula

Emisní faktor skleníkových plynů WtT spojený s elektřinou poskytnutou na loď v přístavu na místo připojení k dodávkám elektřiny z pevniny k [gCO2eq/MJ]

LCVi

Spodní výhřevnost paliva i [MJ/gFuel]

RWDi

V případě paliva i nebiologického původu lze od 1. ledna 2025 do 31. prosince 2033 použít faktor odměny 2. Jinak RWDi = 1.

Cslipj

Koeficient nespáleného paliva jako procento hmotnosti paliva i spotřebovaného jednotkou spotřebovávající palivo j [%]. Cslip zahrnuje fugitivní emise a emise nespáleného paliva.

Formula

Formula

Emisní faktory skleníkových plynů TtW podle spáleného paliva i v jednotce spotřeby paliva j [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWi,j

Emise ekvivalentu CO2 „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodí“ (TtW) spáleného paliva i v jednotce spotřeby paliva j [gCO2eq/gFuel]

Formula

Rovnice 2

Formula

Formula

Emisní faktory skleníkových plynů TtW podle nespáleného paliva i do jednotky spotřebovávající palivo j [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWslipi,j

Emise ekvivalentu CO2 „od palivové nádrže lodi po brázdu za lodi“ (TtW) nespáleného paliva i do jednotky spotřebovávající palivo j [gCO2eq/gFuel]

Formula

kde: Csf CO2, and Csf N2O, = 0.

CsfCH4j = 1.

Formula

Formula

CO2, CH4, N2O potenciál globálního oteplování po dobu 100 let, které jsou definovány ve směrnici (EU) 2018/2001, v odst. 4 části C přílohy V

Pro účely tohoto nařízení se výraz
  Formula
  v čitateli rovnice 1 nastaví na nulu.

Způsob stanovení [Mi]

Hmotnost paliva [Mi] se určí pomocí množství vykázaného v souladu s rámcem pro vykazování podle nařízení (EU) 2015/757 pro plavby v oblasti působnosti tohoto nařízení na základě metodiky monitorování zvolené společností.

Metoda stanovení emisních faktorů skleníkových plynů WtT

Emise WtT se stanoví na základě metodiky obsažené v této příloze podle rovnice 1.

Výchozí hodnoty emisních faktorů skleníkových plynů WtT (CO2eqWtT,i) jsou uvedeny v příloze II.

V případě fosilních paliv se použijí pouze výchozí hodnoty uvedené v příloze II.

Skutečné hodnoty lze použít za předpokladu, že jsou certifikovány v rámci systému uznaného Komisí v souladu s čl. 30 odst. 5 a 6 směrnice (EU) 2018/2001 pro biopaliva, bioplyn, RFNBO a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku, nebo v relevantních případech v souladu s příslušnými ustanoveními právních aktů Unie pro vnitřní trh s plyny z obnovitelných zdrojů a se zemním plynem a s vodíkem podle čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení.

Dodací list paliva (BDN)

Podle stávajících pravidel přílohy VI úmluvy MARPOL je BDN povinný a jsou specifikovány informace, které v něm mají být uvedeny.

Pro účely tohoto nařízení:

| 1) | BDN zahrnující jiná paliva než fosilní spotřebovaná na palubě se doplní o tyto informace týkající se těchto paliv:






  — | spodní výhřevnost [MJ/g], |
| --- | --- | --- |

1)

BDN zahrnující jiná paliva než fosilní spotřebovaná na palubě se doplní o tyto informace týkající se těchto paliv:

—

spodní výhřevnost [MJ/g],

| — | u biopaliv hodnoty E určené v souladu s metodikami stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001, části C přílohy V a části B přílohy VI [gCO2eq/MJ] a související důkazy o souladu s pravidly stanovenými pro tato paliva v uvedené směrnici, které určují provozní mód paliva, |
| --- | --- |

—

u biopaliv hodnoty E určené v souladu s metodikami stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001, části C přílohy V a části B přílohy VI [gCO2eq/MJ] a související důkazy o souladu s pravidly stanovenými pro tato paliva v uvedené směrnici, které určují provozní mód paliva,

| — | pro jiná paliva než fosilní paliva a biopaliva: emisní faktor skleníkových plynů WtT [gCO2eq/MJ] a související osvědčení uvádějící provozní mód paliva. |
| --- | --- |

—

pro jiná paliva než fosilní paliva a biopaliva: emisní faktor skleníkových plynů WtT [gCO2eq/MJ] a související osvědčení uvádějící provozní mód paliva.

| 2) | V případě mísení produktů se informace požadované tímto nařízením uvedou pro každý produkt. |
| --- | --- |

2)

V případě mísení produktů se informace požadované tímto nařízením uvedou pro každý produkt.

Dodací list elektřiny (EDN)

Pro účely tohoto nařízení obsahují příslušné EDN pro elektřinu dodanou na loď alespoň následující informace:

| 1) | dodavatel: jméno, adresa, číslo telefonu, e-mailová adresa, zástupce; |
| --- | --- |

1)

dodavatel: jméno, adresa, číslo telefonu, e-mailová adresa, zástupce;

| 2) | přijímající loď: číslo IMO (MMSI), název lodi, typ lodi, vlajka, zástupce lodi; |
| --- | --- |

2)

přijímající loď: číslo IMO (MMSI), název lodi, typ lodi, vlajka, zástupce lodi;

| 3) | přístav: název, poloha (LOCODE), terminál/kotviště; |
| --- | --- |

3)

přístav: název, poloha (LOCODE), terminál/kotviště;

| 4) | místo připojení k dodávkám elektřiny z pevniny: údaje o místě připojení; |
| --- | --- |

4)

místo připojení k dodávkám elektřiny z pevniny: údaje o místě připojení;

| 5) | doba dodávky elektřiny z pevniny: datum/čas zahájení/ukončení; |
| --- | --- |

5)

doba dodávky elektřiny z pevniny: datum/čas zahájení/ukončení;

| 6) | dodaná energie: podíl výkonu přiřazený k odběrnému místu (je-li k dispozici) [kW], spotřeba elektřiny (kWh) za zúčtovací období, informace o špičkovém odběru (je-li k dispozici); |
| --- | --- |

6)

dodaná energie: podíl výkonu přiřazený k odběrnému místu (je-li k dispozici) [kW], spotřeba elektřiny (kWh) za zúčtovací období, informace o špičkovém odběru (je-li k dispozici);

| 7) | měření. |
| --- | --- |

7)

měření.

Metoda stanovení emisních faktorů skleníkových plynů TtW

Emise TtW se stanoví na základě metodiky obsažené v této příloze podle rovnic 1 a 2.

Výchozí hodnoty emisních faktorů skleníkových plynů TtW (CO2eq,TtW,j) jsou uvedeny v příloze II.

V souladu s příslušným plánem monitorování uvedeným v článku 8 a po posouzení ověřovatelem lze použít další metody, například přímé měření CO2eq nebo laboratorní testování, pokud zvyšují celkovou přesnost výpočtu podle čl. 10 odst. 5.

Metoda stanovení fugitivních emisí a emisí nespáleného paliva TtW

Fugitivní emise a emise nespáleného paliva jsou emise způsobené množstvím paliva, které se nedostane do spalovací komory spalovací jednotky nebo které nespotřebuje jednotka spotřebovávající palivo, protože nedošlo k jeho spálení nebo došlo k odvětrání či úniku ze systému. Pro účely tohoto nařízení se fugitivní emise a emise nespáleného paliva berou v úvahu jako procento hmotnosti paliva použitého jednotkou spotřebovávající palivo. Výchozí hodnoty jsou uvedeny v příloze II.

Metody stanovení faktorů odměny spojených s pohonem s podporou větru

Je-li na palubě instalován pohon s podporou větru, lze použít faktor odměny, který se stanoví takto:

| Faktor odměny za pohon s podporou větru – WIND (fwind) | |
| --- | --- |
| 0,99 | 0,05 |
| 0,97 | 0,1 |
| 0,95 | ≥ 0,15 |

Faktor odměny za pohon s podporou větru – WIND (fwind)

Formula

0,99

0,05

0,97

0,1

0,95

≥ 0,15

kde:

| — | PWind je dostupný efektivní výkon pohonných systémů podporovaných větrem a odpovídá feff * Peff vypočtenému v souladu s pokyny z roku 2021 pro zacházení s inovativními technologiemi energetické účinnosti pro výpočet a ověřování dosaženého indexu energetické účinnosti návrhu (EEDI) a dosaženého indexu energetické účinnosti stávajících lodí (EEXI) (MEPC.1/Circ.896), |
| --- | --- |

—

PWind je dostupný efektivní výkon pohonných systémů podporovaných větrem a odpovídá feff * Peff vypočtenému v souladu s pokyny z roku 2021 pro zacházení s inovativními technologiemi energetické účinnosti pro výpočet a ověřování dosaženého indexu energetické účinnosti návrhu (EEDI) a dosaženého indexu energetické účinnosti stávajících lodí (EEXI) (MEPC.1/Circ.896),

| — | PProp je výkon pohonu lodi a odpovídá PME podle definice v pokynech pro výpočet dosaženého EEDI pro nové lodě z roku 2018 (rezoluce IMO MEPC.364(79) v platném znění) a v pokynech pro metodu výpočtu dosaženého EEXI z roku 2021 (rezoluce IMO MEPC.333(76)). Jsou-li instalovány hřídelové motory: PProp = PME + PPTI(i),shaft. |
| --- | --- |

—

PProp je výkon pohonu lodi a odpovídá PME podle definice v pokynech pro výpočet dosaženého EEDI pro nové lodě z roku 2018 (rezoluce IMO MEPC.364(79) v platném znění) a v pokynech pro metodu výpočtu dosaženého EEXI z roku 2021 (rezoluce IMO MEPC.333(76)). Jsou-li instalovány hřídelové motory: PProp = PME + PPTI(i),shaft.

Index intenzity skleníkových plynů lodi se poté vypočítá vynásobením výsledku rovnice 1 faktorem odměny.

---

PŘÍLOHA II

Výchozí emisní faktory

Výchozí emisní faktory obsažené v tabulce uvedené níže se použijí pro stanovení indexu intenzity skleníkových plynů uvedeného v příloze I tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy se společnosti od daných výchozích emisních faktorů odchýlí podle čl. 10 odst. 4 a 5 tohoto nařízení.

V níže uvedené tabulce:

| — | TBM znamená „bude změřeno“, |
| --- | --- |

—

TBM znamená „bude změřeno“,

| — | N/A znamená „není k dispozici“, |
| --- | --- |

—

N/A znamená „není k dispozici“,

| — | pomlčka znamená „nepoužije se“, |
| --- | --- |

—

pomlčka znamená „nepoužije se“,

| — | E se určí v souladu s metodikami stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001, v části C přílohy V a v části B přílohy VI. |
| --- | --- |

—

E se určí v souladu s metodikami stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001, v části C přílohy V a v části B přílohy VI.

Pokud pole tabulky udává „bude změřeno“ nebo „nepoužije se“ a hodnota není prokázána podle článku 10, použije se nejvyšší výchozí hodnota třídy paliva ve stejném sloupci.

Pokud pro určitou třídu paliva všechna pole tabulky v témže sloupci udávají „bude změřeno“ nebo „nepoužije se“ a hodnota není prokázána podle článku 10, použije se výchozí hodnota nejméně příznivého provozního módu fosilního paliva. Toto pravidlo se nepoužije na sloupec 9, kde „bude změřeno“ nebo „nepoužije se“ odkazuje na nedostupné hodnoty pro spotřebitele paliva. V případě neexistence výchozí hodnoty by měla být použita certifikovaná hodnota v souladu s čl. 10 odst. 5.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | WtT | TtW |
| Třída paliv | Provozní mód | LCV | CO2eq WtT | Třída jednotky spotřebovávající palivo | | | | Cslip

  jako % hmotnosti paliva spotřebovaného motorem |
| Fosilní | Těžký topný olej
  ISO 8217 třídy RME až RMK | 0,0405 | 13,5 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,114 | 0,00005 | 0,00018 | – |
| Lehký topný olej (LFO)
  ISO 8217 třídy RMA až RMD | 0,041 | 13,2 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,151 | 0,00005 | 0,00018 | – |
| Lodní motorová nafta (MDO)
  Lodní plynový olej (MGO)
  ISO 8217 třídy DMX až DMB | 0,0427 | 14,4 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | – |
| Fosilní | Zkapalněný zemní plyn (LNG) | 0,0491 | 18,5 | LNG Otto (dvoupalivový pohon, středněotáčkoý motor) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| LNG Otto (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor) | 1,7 |
| LNG Diesel (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor) | 0,2 |
| Plynové zážehové motory se spalováním chudé směsi (LBSI) | 2,6 |
| Zkapalněný ropný plyn (LPG) | 0,046 | 7,8 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,030 butan
  3,000 propan | TBM | TBM | N/A |
| H2
  (zemní plyn) | 0,12 | 132 | Palivové články | 0 | 0 | – | – |
| Spalovací motor | 0 | 0 | TBM |
| NH3
  (zemní plyn) | 0,0186 | 121 | Palivové články | 0 | N/A | bude zTBM | N/A |
| Spalovací motor | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Methanol
  (zemní plyn) | 0,0199 | 31,3 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 1,375 | TBM | TBM | – |
| Biopaliva | Ethanol Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | Hodnota stanovená v příloze III směrnice (EU) 2018/2001 | | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 1,913 | TBM | TBM | – |
| Bionafta
  Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 2,834 | TBM | TBM | – |
| Hydrogenačně upravený rostlinný olej (HVO)
  Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | – |
| Zkapalněný biomethan jako pohonná hmota
  (Bio-LNG)
  Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | LNG Otto (dvoupalivový pohon, středněotáčkoý motor) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| LNG Otto (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor) | 1,7 |
| LNG Diesel (dvoupalivový pohon) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| Biomethanol Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 1,375 | TBM | TBM | – |
| Jiné provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | – |
| Biopaliva | Bio-H2
  Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001 | Hodnota stanovená v příloze III směrnice (EU) 2018/2001 | není k dispozici | Palivové články | 0 | 0 | 0 | – |
| Spalovací motor | 0 | 0 | TBM |
| Paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu (RFNBO)-
  –
  e-paliva | e-nafta | 0,0427 | Viz směrnice (EU) 2018/2001) | VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | – |
| e-methanol | 0,0199 | Viz směrnice (EU) 2018/2001) | Všechny spalovací motory | 1,375 | TBM | TBM | – |
| e-LNG | 0,0491 | Viz směrnice (EU) 2018/2001) | LNG Otto (dvoupalivový pohon, středněotáčkoý motor) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| LNG Otto (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor) | 1,7 |
| LNG Diesel (dvoupalivový pohon) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| e-H2 | 0,12 | Viz směrnice (EU) 2018/2001) | Palivové články | 0 | 0 | 0 | – |
| Spalovací motor | 0 | 0 | TBM |
| e-NH3 | 0,0186 | není k dispozici | Palivové články | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Spalovací motor | 0 | N/A | TBM | N/A |
| e-LPG | není k dispozici | není k dispozici | | N/A | N/A | N/A | N/A |
| e-DME | není k dispozici | není k dispozici | | N/A | N/A | N/A | – |
| Ostatní | Elektřina | – | ENERGETICKÝ MIX EU | Dodávky elektřiny z pevniny | – | – | – | – |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

WtT

TtW

Třída paliv

Provozní mód

LCV

Formula

CO2eq WtT

Formula

Třída jednotky spotřebovávající palivo

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Cslip

jako % hmotnosti paliva spotřebovaného motorem

Fosilní

Těžký topný olej

ISO 8217 třídy RME až RMK

0,0405

13,5

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,114

0,00005

0,00018

–

Lehký topný olej (LFO)

ISO 8217 třídy RMA až RMD

0,041

13,2

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,151

0,00005

0,00018

–

Lodní motorová nafta (MDO)

Lodní plynový olej (MGO)

ISO 8217 třídy DMX až DMB

0,0427

14,4

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,206

0,00005

0,00018

–

Fosilní

Zkapalněný zemní plyn (LNG)

0,0491

18,5

LNG Otto (dvoupalivový pohon, středněotáčkoý motor)

2,750

0

0,00011

3,1

LNG Otto (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor)

1,7

LNG Diesel (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor)

0,2

Plynové zážehové motory se spalováním chudé směsi (LBSI)

2,6

Zkapalněný ropný plyn (LPG)

0,046

7,8

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,030 butan

3,000 propan

TBM

TBM

N/A

H2

(zemní plyn)

0,12

132

Palivové články

0

0

–

–

Spalovací motor

0

0

TBM

NH3

(zemní plyn)

0,0186

121

Palivové články

0

N/A

bude zTBM

N/A

Spalovací motor

0

N/A

TBM

N/A

Methanol

(zemní plyn)

0,0199

31,3

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

1,375

TBM

TBM

–

Biopaliva

Ethanol Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

Hodnota stanovená v příloze III směrnice (EU) 2018/2001

Formula

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

1,913

TBM

TBM

–

Bionafta

Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

2,834

TBM

TBM

–

Hydrogenačně upravený rostlinný olej (HVO)

Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,115

0,00005

0,00018

–

Zkapalněný biomethan jako pohonná hmota

(Bio-LNG)

Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

LNG Otto (dvoupalivový pohon, středněotáčkoý motor)

2,750

0

0,00011

3,1

LNG Otto (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor)

1,7

LNG Diesel (dvoupalivový pohon)

0,2

LBSI

2,6

Biomethanol Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

1,375

TBM

TBM

–

Jiné provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,115

0,00005

0,00018

–

Biopaliva

Bio-H2

Provozní módy podle směrnice (EU) 2018/2001

Hodnota stanovená v příloze III směrnice (EU) 2018/2001

není k dispozici

Palivové články

0

0

0

–

Spalovací motor

0

0

TBM

Paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu (RFNBO)-

–

e-paliva

e-nafta

0,0427

Viz směrnice (EU) 2018/2001)

VŠECHNY SPALOVACÍ MOTORY

3,206

0,00005

0,00018

–

e-methanol

0,0199

Viz směrnice (EU) 2018/2001)

Všechny spalovací motory

1,375

TBM

TBM

–

e-LNG

0,0491

Viz směrnice (EU) 2018/2001)

LNG Otto (dvoupalivový pohon, středněotáčkoý motor)

2,750

0

0,00011

3,1

LNG Otto (dvoupalivový pohon, pomaluběžný motor)

1,7

LNG Diesel (dvoupalivový pohon)

0,2

LBSI

2,6

e-H2

0,12

Viz směrnice (EU) 2018/2001)

Palivové články

0

0

0

–

Spalovací motor

0

0

TBM

e-NH3

0,0186

není k dispozici

Palivové články

0

N/A

TBM

N/A

Spalovací motor

0

N/A

TBM

N/A

e-LPG

není k dispozici

není k dispozici

N/A

N/A

N/A

N/A

e-DME

není k dispozici

není k dispozici

N/A

N/A

N/A

–

Ostatní

Elektřina

–

ENERGETICKÝ MIX EU

Dodávky elektřiny z pevniny

–

–

–

–

Ve sloupci 1 je uvedena třída paliv, konkrétně fosilní paliva, kapalná biopaliva, plynná biopaliva a e-paliva.

Ve sloupci 2 je uveden název nebo provozní mód příslušných paliv v rámci dané třídy.

Ve sloupci 3 je uvedena spodní výhřevnost paliv v [MJ/g]. U kapalných biopaliv se hodnoty hmotnostního obsahu energie (spodní výhřevnost MJ/kg) stanovené v příloze III směrnice (EU) 2018/2001 přepočtou na [MJ/g] a použijí se.

Ve sloupci 4 jsou uvedeny obsahuje emisní faktory skleníkových plynů WtT vyjádřené v [gCO2eq/MJ]:

| a) | u kapalných biopaliv se výchozí hodnoty vypočítají pomocí hodnot E určených v souladu s metodikami stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001, v části C přílohy V uvedené směrnice pro všechna kapalná biopaliva s výjimkou bioLNG a v části B přílohy VI uvedené směrnice pro bioLNG a na základě výchozích hodnot spojených s konkrétním biopalivem používaným jako pohonná hmota a jeho provozním módem, které jsou stanoveny v částech D a E přílohy V uvedené směrnice pro všechna kapalná biopaliva s výjimkou bioLNG a v části D přílohy VI uvedené směrnice pro bio-LNG. Hodnoty E je však třeba upravit odečtením poměru hodnot uvedených ve sloupci 6 (cf_CO2) a sloupci 3 (LCV). To je požadováno v tomto nařízení, které odděluje výpočty WtT a TtW, aby se zabránilo dvojímu započtení emisí; |
| --- | --- |

a)

u kapalných biopaliv se výchozí hodnoty vypočítají pomocí hodnot E určených v souladu s metodikami stanovenými ve směrnici (EU) 2018/2001, v části C přílohy V uvedené směrnice pro všechna kapalná biopaliva s výjimkou bioLNG a v části B přílohy VI uvedené směrnice pro bioLNG a na základě výchozích hodnot spojených s konkrétním biopalivem používaným jako pohonná hmota a jeho provozním módem, které jsou stanoveny v částech D a E přílohy V uvedené směrnice pro všechna kapalná biopaliva s výjimkou bioLNG a v části D přílohy VI uvedené směrnice pro bio-LNG. Hodnoty E je však třeba upravit odečtením poměru hodnot uvedených ve sloupci 6 (cf_CO2) a sloupci 3 (LCV). To je požadováno v tomto nařízení, které odděluje výpočty WtT a TtW, aby se zabránilo dvojímu započtení emisí;

| b) | u RFNBO a jiných paliv neuvedených v písmenu a), která mají být zohledněna pro účely uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, se výchozí hodnoty vypočítají buď pomocí metodiky stanovené v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, nebo případné podobné metodiky, je-li definována v právním aktu Unie týkajícím se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem podle čl. 10 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

u RFNBO a jiných paliv neuvedených v písmenu a), která mají být zohledněna pro účely uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, se výchozí hodnoty vypočítají buď pomocí metodiky stanovené v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, nebo případné podobné metodiky, je-li definována v právním aktu Unie týkajícím se vnitřního trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem podle čl. 10 odst. 1 a 2 tohoto nařízení.

Ve sloupci 5 jsou uvedeny hlavní typy či třídy jednotek spotřeby paliva, jako jsou dvoutaktní a čtyřtaktní spalovací motory (ICE), Dieselův nebo Ottův cyklus, plynové zážehové motory se spalováním chudé směsi (LBSI), palivové články atd.

Ve sloupci 6 je uveden emisní faktor Cf pro CO2 v [gCO2/gFuel]. Použijí se hodnoty emisních faktorů uvedené v nařízení (EU) 2015/757. Pro všechna paliva, která nejsou obsažena v nařízení (EU) 2015/757, jsou výchozí hodnoty uvedeny v tabulce.

Ve sloupci 7 je uveden emisní faktor Cf pro metan v [gCH4/gFuel]. Pro paliva LNG jsou faktory Cf pro metan nastaveny na nulu.

Ve sloupci 8 je uveden emisní faktor Cf pro oxid dusný v [gN2O/gFuel].

Ve sloupci 9 je uvedena část paliva ztracená jako fugitivní emise a emise uniklého paliva (Cslip) měřená jako % hmotnosti paliva použitého konkrétní jednotkou spotřebovávající palivo. U paliv, jako je LNG, u nichž existují fugitivní emise a emise uniklého paliva, se množství takových emisí uvedené v tabulce vyjadřuje v % hmotnosti použitého paliva (sloupec 9). Hodnoty Cslip v tabulce se vypočítají při 50 % plného zatížení motoru.

---

PŘÍLOHA III

Obecné požadavky na technologie s nulovými emisemi

Následující demonstrativní tabulka uvádí druhy technologií, jakož i obecné požadavky na jejich provoz, které mají být považovány za technologie s nulovými emisemi ve smyslu čl. 3 bodu 7.

| Druhy technologií | Obecné požadavky na provoz |
| --- | --- |
| Palivové články | Energie dodávaná palubními palivovými články s palivem nebo systémem zajišťujícím, že se při použití k poskytování energie neuvolní do ovzduší žádné emise uvedené v čl. 3 bodě 7 |
| Palubní systém pro uchovávání elektřiny | Energie dodávaná palubními systémy pro uchovávání elektřiny, které byly předtím nabity prostřednictvím:






  — | výroby energie na palubě na moři |

Druhy technologií

Obecné požadavky na provoz

Palivové články

Energie dodávaná palubními palivovými články s palivem nebo systémem zajišťujícím, že se při použití k poskytování energie neuvolní do ovzduší žádné emise uvedené v čl. 3 bodě 7

Palubní systém pro uchovávání elektřiny

Energie dodávaná palubními systémy pro uchovávání elektřiny, které byly předtím nabity prostřednictvím:

—

výroby energie na palubě na moři

| — | nabíjení baterie z pevniny |
| --- | --- |

—

nabíjení baterie z pevniny

| — | výměny baterie |
| --- | --- |

—

výměny baterie

Palubní výroba elektřiny z větrné a sluneční energie

Energie dodávaná z palubních obnovitelných zdrojů energie, a to buď přímo do rozvodné sítě lodi, nebo nabíjením palubního systému pro uchovávání elektřiny

Energie dodávaná palubními technologiemi, které nejsou uvedeny v této tabulce, ale dosahují nulových emisí ve smyslu čl. 3 bodu 7, lze do této tabulky doplnit prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s čl. 6 odst. 6.

Splnění obecných požadavků uvedených výše a v čl. 6 odst. 6 pro jiné technologie, jakož i podrobných kritérií pro uznávání stanovených v prováděcích aktech uvedených v čl. 6 odst. 7, musí být prokázáno příslušnou dokumentací.

---

PŘÍLOHA IV

Vzorce pro výpočet bilance souladu a sankcí FuelEU podle čl. 23 odst. 2

A.   Vzorec pro výpočet bilance souladu lodě

| a) | Pro účely výpočtu bilance souladu lodě pro intenzitu emisí skleníkových plynů uvedenou v čl. 4 odst. 2 se použije tento vzorec:






  Bilance souladu [gCO2eq] = | (GHGIEtarget - GHGIEactual) x [



  ] |
| --- | --- | --- |

a)

Pro účely výpočtu bilance souladu lodě pro intenzitu emisí skleníkových plynů uvedenou v čl. 4 odst. 2 se použije tento vzorec:

Bilance souladu [gCO2eq] =

Formula

kde:

| gCO2eq | Gramy ekvivalentu CO2 |
| --- | --- |
| GHGIEtarget | Mezní hodnota intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi podle čl. 4 odst. 2 |
| GHGIEactual | Roční průměr intenzity skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi vypočtený za příslušné vykazované období |

gCO2eq

Gramy ekvivalentu CO2

GHGIEtarget

Mezní hodnota intenzity emisí skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi podle čl. 4 odst. 2

GHGIEactual

Roční průměr intenzity skleníkových plynů z energie spotřebované na palubě lodi vypočtený za příslušné vykazované období

Pro každou loď ledové třídy IC, IB, IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy může společnost do 31. prosince 2034 požádat o vyloučení dodatečné spotřeby energie v důsledku plavby v ledu.

Pro každou loď ledové třídy IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy může společnost požádat o vyloučení dodatečné spotřeby energie vzhledem k technickým vlastnostem lodi.

Pro oba případy vyloučení dodatečné spotřeby energie se pro výpočet výše uvedené bilance souladu nahradí hodnoty Mi upravenou hmotností paliva Mi A definovanou v příloze V a hodnota GHGIEactual, která se použije pro výpočet bilance souladu, se přepočítá s odpovídajícími hodnotami MiA.

| b) | Pro účely výpočtu bilance souladu lodě pro dílčí cíl RFNBO uvedený v čl. 5 odst. 3 se použije tento vzorec:






  CBRFNBO[MJ] = | |
| --- | --- | --- |

b)

Pro účely výpočtu bilance souladu lodě pro dílčí cíl RFNBO uvedený v čl. 5 odst. 3 se použije tento vzorec:

CBRFNBO[MJ] =

Formula

kde:

| CBRFNBO | Bilance souladu v MJ dílčího cíle RFNBO uvedeného v čl. 5 odst. 3 |
| --- | --- |
| | Roční součet energie spotřebované z RFNBO nebo z paliv zajišťujících rovnocenné úspory emisí skleníkových plynů podle článku 5 |

CBRFNBO

Bilance souladu v MJ dílčího cíle RFNBO uvedeného v čl. 5 odst. 3

Formula

Roční součet energie spotřebované z RFNBO nebo z paliv zajišťujících rovnocenné úspory emisí skleníkových plynů podle článku 5

B.   Vzorec pro výpočet sankcí FuelEU stanovených v čl. 23 odst. 2

Výše sankcí FuelEU stanovených v čl. 23 odst. 2 se vypočítá takto:

| a) | Sankce FuelEU ve vztahu k bilanci souladu pro intenzitu emisí skleníkových plynů lodi podle čl. 4 odst. 2






  Sankce FuelEU = | |
| --- | --- | --- |

a)

Sankce FuelEU ve vztahu k bilanci souladu pro intenzitu emisí skleníkových plynů lodi podle čl. 4 odst. 2

Sankce FuelEU =

Formula

| 1. | Sankce FuelEU | 2. | je v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. | | 4. | je absolutní hodnota bilance souladu |
| 5. | 41 000 | 6. | je 1 metrická tuna VLSFO, což odpovídá 41 000 MJ |
| 7. | 2 400 | 8. | je částka, která má být vyplacena v EUR za ekvivalentní metrickou tunu VLSFO |

1.

Sankce FuelEU

2.

je v EUR

3.

Formula

4.

je absolutní hodnota bilance souladu

5.

41 000

6.

je 1 metrická tuna VLSFO, což odpovídá 41 000 MJ

7.

2 400

8.

je částka, která má být vyplacena v EUR za ekvivalentní metrickou tunu VLSFO

| b) | Sankce FuelEU ve vztahu k dílčímu cíli pro RFNBO podle čl. 5 odst. 3
  Pokud

  , výše sankce FuelEU uvedené v čl. 23 odst. 2 se vypočítá takto:






  Sankce FuelEU (RFNBO) = | |
| --- | --- | --- |

b)

Sankce FuelEU ve vztahu k dílčímu cíli pro RFNBO podle čl. 5 odst. 3

Pokud
  Formula
  , výše sankce FuelEU uvedené v čl. 23 odst. 2 se vypočítá takto:

Sankce FuelEU (RFNBO) =

Formula

| 9. | Sankce FuelEU | 10. | je v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. | CBRFNBO | 12. | je hodnota bilance souladu pro RFNBO |
| 13. | Pd | 14. | je cenový rozdíl mezi RFNBO a fosilním palivem kompatibilním se zařízením na lodi |
| 15. | 41 000 | 16. | je 1 metrická tuna VLSFO, což odpovídá 41 000 MJ |

9.

Sankce FuelEU

10.

je v EUR

11.

CBRFNBO

12.

je hodnota bilance souladu pro RFNBO

13.

Pd

14.

je cenový rozdíl mezi RFNBO a fosilním palivem kompatibilním se zařízením na lodi

15.

41 000

16.

je 1 metrická tuna VLSFO, což odpovídá 41 000 MJ

---

PŘÍLOHA V

Výpočet upravené hmotnosti paliva pro plavbu v ledu

V této příloze je popsáno, jak vypočítat:

| — | dodatečnou spotřebu energie z důvodu technických vlastností lodi ledové třídy IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy, |
| --- | --- |

—

dodatečnou spotřebu energie z důvodu technických vlastností lodi ledové třídy IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy,

| — | dodatečnou spotřebu energie lodí ledové třídy IC, IB, IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy z důvodu plavby v ledu, |
| --- | --- |

—

dodatečnou spotřebu energie lodí ledové třídy IC, IB, IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy z důvodu plavby v ledu,

| — | upravenou hmotnost [Mi,A] po odečtení dodatečné energie přidělené každému palivu i. |
| --- | --- |

—

upravenou hmotnost [Mi,A] po odečtení dodatečné energie přidělené každému palivu i.

Dodatečná energie z důvodu ledové třídy

Spotřeba dodatečné energie z důvodu technických vlastností lodi ledové třídy IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy se vypočítá takto:

| | |
| --- | --- |

Formula

kde:

| Eplavby,celkem | je celková energie spotřebovaná za všechny plavby a |
| --- | --- |
| Edodatečná z důvodu plavby v ledu | je dodatečná spotřeba energie způsobená plavbou v ledu. |

Eplavby,celkem

je celková energie spotřebovaná za všechny plavby a

Edodatečná z důvodu plavby v ledu

je dodatečná spotřeba energie způsobená plavbou v ledu.

Celková spotřeba energie za všechny plavby se vypočítá takto:

| | |
| --- | --- |

Formula

kde:

| Mi | ,plavby,celkem je hmotnost paliva i spotřebovaného při všech plavbách v oblasti působnosti tohoto nařízení a |
| --- | --- |
| LCVi | je spodní výhřevnost paliva i. |

Mi

,plavby,celkem je hmotnost paliva i spotřebovaného při všech plavbách v oblasti působnosti tohoto nařízení a

LCVi

je spodní výhřevnost paliva i.

Dodatečná energie z důvodu plavby v ledu

Dodatečná spotřeba energie lodě ledové třídy IC, IB, IA nebo IA Super nebo rovnocenné ledové třídy z důvodu plavby v ledu se vypočítá takto:

| | |
| --- | --- |

Formula

kde:

| Eplavby,volné vody | označuje energii spotřebovanou při plavbách ve volných vodách a |
| --- | --- |
| Eplavby,led,upravená | označuje upravenou spotřebu energie při plavbě v ledu. |
| Edodatečná z důvodu plavby v ledu | nemůže být vyšší než |

Eplavby,volné vody

označuje energii spotřebovanou při plavbách ve volných vodách a

Eplavby,led,upravená

označuje upravenou spotřebu energie při plavbě v ledu.

Edodatečná z důvodu plavby v ledu

nemůže být vyšší než
  Formula

Energie spotřebovaná při plavbách, které zahrnují plavbu pouze ve volných vodách, se vypočítá takto:

| | |
| --- | --- |

Formula

kde:

| Eplavby v ledu | označuje energii spotřebovanou při plavbě v ledu, která se vypočítá takto: |
| --- | --- |
| | |

Eplavby v ledu

označuje energii spotřebovanou při plavbě v ledu, která se vypočítá takto:

Formula

kde:

| Mi,plavby v ledu | označuje hmotnost paliva i spotřebovaného pro plavbu v ledu v oblasti působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

Mi,plavby v ledu

označuje hmotnost paliva i spotřebovaného pro plavbu v ledu v oblasti působnosti tohoto nařízení.

Upravená spotřeba energie z důvodu plavby v ledu se vypočítá následovně:

| | |
| --- | --- |

Formula

kde:

| Dv ledu | označuje celkovou vzdálenost uplutou při plavbě v ledu v oblasti působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |
| | je spotřeba energie na vzdálenost uplutou ve volných vodách, která se vypočítá takto: |
| | |

Dv ledu

označuje celkovou vzdálenost uplutou při plavbě v ledu v oblasti působnosti tohoto nařízení.

Formula

je spotřeba energie na vzdálenost uplutou ve volných vodách, která se vypočítá takto:

Formula

kde:

| Eplavby v ledu | označuje spotřebu energie při plavbě v ledu a |
| --- | --- |
| Dcelkem | je celková roční uplutá vzdálenost v oblasti působnosti tohoto nařízení. |

Eplavby v ledu

označuje spotřebu energie při plavbě v ledu a

Dcelkem

je celková roční uplutá vzdálenost v oblasti působnosti tohoto nařízení.

Celková dodatečná energie související s ledem, tj. z důvodu ledové třídy a plavby v ledu

| | |
| --- | --- |

Formula

Upravená hmotnost [Mi,A]

Společnost přidělí celkovou dodatečnou energii související s ledem E i additional ice různým palivům i používaným v průběhu roku, a to za těchto podmínek:

| | Σ E i dodatečná v souvislosti s ledem = E dodatečná v souvislosti s ledem |
| --- | --- |

Σ E i dodatečná v souvislosti s ledem = E dodatečná v souvislosti s ledem

Pro každé palivo i,

| | |
| --- | --- |

Formula

Upravená hmotnost paliva [Mi A] se vypočte takto:

| | |
| --- | --- |

Formula

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/101

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1806

ze dne 20. září 2023,

kterým se mění prováděcí nařízení komise (EU) 2019/73 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/73 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/73 (2).

| (2) | Společnost Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., doplňkový kód TARIC (3) C419, na kterou se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 24,2 % pro „Ostatní spolupracující společnosti v antidumpingovém šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje sazba souběžného vyrovnávacího cla pro všechny ostatní společnosti v prováděcím nařízení (EU) 2019/72)“, informovala dne 21. listopadu 2022 Komisi, že změnila svůj název na Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., doplňkový kód TARIC (3) C419, na kterou se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 24,2 % pro „Ostatní spolupracující společnosti v antidumpingovém šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje sazba souběžného vyrovnávacího cla pro všechny ostatní společnosti v prováděcím nařízení (EU) 2019/72)“, informovala dne 21. listopadu 2022 Komisi, že změnila svůj název na Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Společnost Komisi požádala o potvrzení, že tato změna názvu nemá vliv na její právo využívat sazbu antidumpingového cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Komisi požádala o potvrzení, že tato změna názvu nemá vliv na její právo využívat sazbu antidumpingového cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem.

| (4) | Komise předložené informace prověřila a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a neměla za následek žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila. |
| --- | --- |

(4)

Komise předložené informace prověřila a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a neměla za následek žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila.

| (5) | Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/73, a zejména na sazbu antidumpingového cla, která se na tuto společnost vztahuje. |
| --- | --- |

(5)

Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/73, a zejména na sazbu antidumpingového cla, která se na tuto společnost vztahuje.

| (6) | Změna názvu by měla nabýt účinku dnem, kdy společnost změnila svůj název, tj. dnem 22. září 2022. Komise žadatele požádala, aby potvrdil, zda je toto datum vhodné. |
| --- | --- |

(6)

Změna názvu by měla nabýt účinku dnem, kdy společnost změnila svůj název, tj. dnem 22. září 2022. Komise žadatele požádala, aby potvrdil, zda je toto datum vhodné.

| (7) | Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/73 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC C419. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/73 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC C419.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Příloha I prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/73 se mění takto:

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

se nahrazuje tímto:

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

2.   Doplňkový kód TARIC C419 dříve přidělený společnosti Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. se na společnost Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. použije ode dne 22. září 2022. Jakékoliv konečné clo zaplacené z dovozu výrobků vyrobených společností Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. nad rámec antidumpingového cla stanoveného v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/73, pokud jde o společnost Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., se vrátí nebo promine v souladu s platnými celními předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/73 ze dne 17. ledna 2019 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s. 108).

2

(3)  Integrovaný sazebník Evropské unie.

3

---

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/103

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1807

ze dne 21. září 2023,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/72, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podléhá konečnému vyrovnávacímu clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/72 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podléhá konečnému vyrovnávacímu clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/72 (2).

| (2) | Společnost Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., doplňkový kód TARIC (3) C419, na kterou se vztahuje sazba vyrovnávacího cla ve výši 9,2 %, informovala dne 21. listopadu 2022 Komisi, že změnila svůj název na Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., doplňkový kód TARIC (3) C419, na kterou se vztahuje sazba vyrovnávacího cla ve výši 9,2 %, informovala dne 21. listopadu 2022 Komisi, že změnila svůj název na Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Společnost Komisi požádala o potvrzení, že tato změna názvu nemá vliv na její právo využívat sazbu cla pro „Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I“, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Komisi požádala o potvrzení, že tato změna názvu nemá vliv na její právo využívat sazbu cla pro „Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I“, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem.

| (4) | Komise předložené informace prověřila a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a neměla za následek žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila. |
| --- | --- |

(4)

Komise předložené informace prověřila a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a neměla za následek žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila.

| (5) | Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení (EU) 2019/72, a zejména na sazbu vyrovnávacího cla, která se na ni vztahuje. |
| --- | --- |

(5)

Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení (EU) 2019/72, a zejména na sazbu vyrovnávacího cla, která se na ni vztahuje.

| (6) | Změna názvu by měla nabýt účinku dnem, kdy společnost změnila svůj název, tj. dnem 22. září 2022. Komise žadatele požádala, aby potvrdil, zda je toto datum vhodné. |
| --- | --- |

(6)

Změna názvu by měla nabýt účinku dnem, kdy společnost změnila svůj název, tj. dnem 22. září 2022. Komise žadatele požádala, aby potvrdil, zda je toto datum vhodné.

| (7) | Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2019/72 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC C419. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2019/72 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC C419.

| (8) | V souladu s článkem 25 nařízení (EU) 2016/1037 jsou opatření stanovená v tomto nařízení v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (4), |
| --- | --- |

(8)

V souladu s článkem 25 nařízení (EU) 2016/1037 jsou opatření stanovená v tomto nařízení v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2019/72 se mění takto:

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

se nahrazuje tímto:

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

2.   Doplňkový kód TARIC C419 dříve přidělený společnosti Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. se na společnost Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. použije ode dne 22. září 2022. Jakékoliv konečné clo zaplacené z dovozu výrobků vyrobených společností Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. nad rámec vyrovnávacího cla stanoveného v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/72, pokud jde o společnost Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd, se vrátí nebo promine v souladu s platnými celními předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/72 ze dne 17. ledna 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s. 5).

2

(3)  Integrovaný sazebník Evropské unie.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

4

---

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/105

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1808

ze dne 21. září 2023,

kterým se stanoví vzor formuláře pro poskytování informací o plánování prevence, připravenosti a reakce v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2371

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2371 ze dne 23. listopadu 2022 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 1082/2013/EU (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2022/2371 stanoví mechanismy a struktury pro koordinaci připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby, včetně podávání zpráv o plánování prevence, připravenosti a reakce. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2022/2371 stanoví mechanismy a struktury pro koordinaci připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby, včetně podávání zpráv o plánování prevence, připravenosti a reakce.

| (2) | Podle ustanovení čl. 7 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 mají členské státy do 27. prosince 2023 a poté každé tři roky předložit Komisi a příslušným agenturám a subjektům Unie aktualizovanou zprávu o plánování a provádění prevence, připravenosti a reakce na vnitrostátní a případně přeshraniční meziregionální úrovni. |
| --- | --- |

(2)

Podle ustanovení čl. 7 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 mají členské státy do 27. prosince 2023 a poté každé tři roky předložit Komisi a příslušným agenturám a subjektům Unie aktualizovanou zprávu o plánování a provádění prevence, připravenosti a reakce na vnitrostátní a případně přeshraniční meziregionální úrovni.

| (3) | V ustanovení čl. 7 odst. 1 druhého a třetího pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 jsou stanoveny informace o plánování prevence, připravenosti a reakce, které mají členské státy poskytovat Komisi a příslušným agenturám a subjektům Unie. |
| --- | --- |

(3)

V ustanovení čl. 7 odst. 1 druhého a třetího pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 jsou stanoveny informace o plánování prevence, připravenosti a reakce, které mají členské státy poskytovat Komisi a příslušným agenturám a subjektům Unie.

| (4) | Podle ustanovení čl. 7 odst. 2 prvního pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 Komise každé tři roky zpřístupní obdržené informace Výboru pro zdravotní bezpečnost (HSC) prostřednictvím zprávy vypracované ve spolupráci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a dalšími příslušnými agenturami a subjekty Unie. Uvedená zpráva má obsahovat profily zemí pro monitorování pokroku a vypracování akčních plánů k řešení zjištěných nedostatků na vnitrostátní úrovni, pro které může Komise vydat obecná doporučení s ohledem na výsledky posouzení podle článku 8 zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Podle ustanovení čl. 7 odst. 2 prvního pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 Komise každé tři roky zpřístupní obdržené informace Výboru pro zdravotní bezpečnost (HSC) prostřednictvím zprávy vypracované ve spolupráci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a dalšími příslušnými agenturami a subjekty Unie. Uvedená zpráva má obsahovat profily zemí pro monitorování pokroku a vypracování akčních plánů k řešení zjištěných nedostatků na vnitrostátní úrovni, pro které může Komise vydat obecná doporučení s ohledem na výsledky posouzení podle článku 8 zmíněného nařízení.

| (5) | Podle čl. 7 odst. 2 druhého a třetího pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 má Komise na základě uvedené zprávy zahájit v rámci Výboru pro zdravotní bezpečnost diskusi o pokroku a nedostatcích v připravenosti. Přehled doporučení obsažených ve zprávě se zveřejní na internetových stránkách Komise a ECDC. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 7 odst. 2 druhého a třetího pododstavce nařízení (EU) 2022/2371 má Komise na základě uvedené zprávy zahájit v rámci Výboru pro zdravotní bezpečnost diskusi o pokroku a nedostatcích v připravenosti. Přehled doporučení obsažených ve zprávě se zveřejní na internetových stránkách Komise a ECDC.

| (6) | Vzor formuláře dotazníku, který mají členské státy používat při poskytování informací uvedených v čl. 7 odst. 1 zmíněného nařízení, by měl zajistit jejich relevanci pro cíle stanovené v uvedeném odstavci a jejich srovnatelnost a zároveň zamezit zdvojování požadovaných a poskytovaných informací. Vzor formuláře byl vypracován v úzké spolupráci s pracovní skupinou pro připravenost Výboru pro zdravotní bezpečnost za aktivní účasti většiny členských států, příslušných generálních ředitelství Komise, ECDC a Světové zdravotnické organizace (WHO). Vzor formuláře byl v rámci možností sladěn se sebehodnotící zprávou smluvního státu (SPAR) podle Mezinárodních zdravotnických předpisů (2005). |
| --- | --- |

(6)

Vzor formuláře dotazníku, který mají členské státy používat při poskytování informací uvedených v čl. 7 odst. 1 zmíněného nařízení, by měl zajistit jejich relevanci pro cíle stanovené v uvedeném odstavci a jejich srovnatelnost a zároveň zamezit zdvojování požadovaných a poskytovaných informací. Vzor formuláře byl vypracován v úzké spolupráci s pracovní skupinou pro připravenost Výboru pro zdravotní bezpečnost za aktivní účasti většiny členských států, příslušných generálních ředitelství Komise, ECDC a Světové zdravotnické organizace (WHO). Vzor formuláře byl v rámci možností sladěn se sebehodnotící zprávou smluvního státu (SPAR) podle Mezinárodních zdravotnických předpisů (2005).

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro vážné přeshraniční zdravotní hrozby, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro vážné přeshraniční zdravotní hrozby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přijímá se vzor formuláře, který mají členské státy používat při poskytování informací o svém plánování prevence, připravenosti a reakce v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) 2022/2371, který je uveden v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 314, 6.12.2022, s. 26.

1

---

PŘÍLOHA

Obsah

| A. | Kapacity podle Mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) 2005 | 108 |
| --- | --- | --- |

A.

| 1. | Politické, právní a normativní nástroje k provádění Mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) 2005 | 108 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Financování | 109 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Laboratoře | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Dozor | 113 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Lidské zdroje | 114 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Zvládání mimořádných situací v oblasti zdraví | 115 |
| --- | --- | --- |

6.

| Řízení reakce na mimořádné situace v oblasti zdraví | 115 |
| --- | --- |

| Řízení logistiky a dodavatelského řetězce v mimořádných situacích | 118 |
| --- | --- |

| 7. | Poskytování zdravotních služeb | 121 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Komunikace o rizicích | 124 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Místa vstupu a zdraví na hranicích | 125 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Zoonotická onemocnění a hrozby environmentálního původu, včetně těch, které jsou způsobeny klimatem | 126 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Události související s chemickými látkami | 127 |
| --- | --- | --- |

11.

| B. | Dodatečné kapacity podle nařízení (EU) 2022/2371 | 129 |
| --- | --- | --- |

B.

| 12. | Antimikrobiální rezistence (AMR) a infekce spojené se zdravotní péčí | 129 |
| --- | --- | --- |

12.

| Antimikrobiální rezistence | 129 |
| --- | --- |

| Infekce spojené se zdravotní péčí | 134 |
| --- | --- |

| 13. | Koordinační a podpůrné funkce na úrovni Unie | 135 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Vývoj a hodnocení výzkumu s cílem poskytnout informace a urychlit připravenost na mimořádné situace | 137 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Prvky týkající se obnovy | 139 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Opatření přijatá k odstranění nedostatků zjištěných při provádění plánů prevence, připravenosti a reakce | 139 |
| --- | --- | --- |

16.

| C. | Jiné | 141 |
| --- | --- | --- |

C.

A.   Kapacity podle Mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) 2005

1.   Politické, právní a normativní nástroje k provádění Mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) 2005

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.1.1 | Pokud jde o právní nástroje vašeho členského státu pro plánování připravenosti a reakce, uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu: | Ukazatel
  1–5 |
| | Úroveň |
| Právní nástroje nezahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví. | 1 |
| Právní nástroje zahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví. | 2 |
| Právní nástroje zahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví. Kromě toho právní nástroje zahrnují také koordinaci se sektory odpovědnými za kritickou infrastrukturu během stavu ohrožení veřejného zdraví. | 3 |
| Právní nástroje zahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví. Kromě toho právní nástroje zahrnují také koordinaci se sektory odpovědnými za kritickou infrastrukturu během stavu ohrožení veřejného zdraví. Dále byla v posledních třech letech testována operační připravenost těchto právních nástrojů. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc existuje mechanismus pro přezkum a revizi právních nástrojů (v případě potřeby na základě doporučení z testování). | 5 |
| — | V případě úrovně 5: revidovala vaše země tyto právní nástroje v posledních třech letech? (ano/ne)






  — | Pokud ano, nahrajte příslušné odkazy (pro členské státy nepovinné): |

Otázka

Ukazatel

A.1.1

Pokud jde o právní nástroje vašeho členského státu pro plánování připravenosti a reakce, uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu:

Ukazatel

1–5

Úroveň

Právní nástroje nezahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví.

1

Právní nástroje zahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví.

2

Právní nástroje zahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví. Kromě toho právní nástroje zahrnují také koordinaci se sektory odpovědnými za kritickou infrastrukturu během stavu ohrožení veřejného zdraví.

3

Právní nástroje zahrnují koordinaci mezi celostátní, regionální a místní úrovní veřejné správy během stavu ohrožení veřejného zdraví. Kromě toho právní nástroje zahrnují také koordinaci se sektory odpovědnými za kritickou infrastrukturu během stavu ohrožení veřejného zdraví. Dále byla v posledních třech letech testována operační připravenost těchto právních nástrojů.

4

Jako úroveň 4, a navíc existuje mechanismus pro přezkum a revizi právních nástrojů (v případě potřeby na základě doporučení z testování).

5

—

V případě úrovně 5: revidovala vaše země tyto právní nástroje v posledních třech letech? (ano/ne)

—

Pokud ano, nahrajte příslušné odkazy (pro členské státy nepovinné):

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.1.2

Stanovují právní nástroje vaší země pro provádění MZP 2005 v případě stavu ohrožení veřejného zdraví jasný rozhodovací proces, který může zahrnovat jeden nebo více orgánů? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

2.   Financování

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.2.1 | Pokud jde o plánování členských států v oblasti testování finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby, uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu: | Ukazatel
  1–5 nebo „nepoužije se“ |
| | Úroveň |
| Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět [na ústřední státní úrovni]. | Nepoužije se |
| V příštích třech letech se neplánuje provádět testy finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby. | 1 |
| V příštích třech letech se plánuje provádět testy finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby, ale uskuteční se ad hoc. | 2 |
| Existují plány na provádění testů finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby, které mají být prováděny pravidelně. | 3 |
| Testy finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby byly a jsou prováděny pravidelně. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc byla provedena doporučení plynoucí z testů a příslušné plány byly přezkoumány a revidovány. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.2.1

Pokud jde o plánování členských států v oblasti testování finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby, uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět [na ústřední státní úrovni].

Nepoužije se

V příštích třech letech se neplánuje provádět testy finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby.

1

V příštích třech letech se plánuje provádět testy finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby, ale uskuteční se ad hoc.

2

Existují plány na provádění testů finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby, které mají být prováděny pravidelně.

3

Testy finančních zdrojů pro nouzové financování reakce na zdravotní hrozby byly a jsou prováděny pravidelně.

4

Jako úroveň 4, a navíc byla provedena doporučení plynoucí z testů a příslušné plány byly přezkoumány a revidovány.

5

—

Doplňující poznámky:

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne)

Pokud ano, uveďte, zda na ústřední úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda existují nedostatky nebo problémy.

Pokud ne, vysvětlete:

A.2.2

Má ministerstvo zdravotnictví a ministerstvo financí vašeho členského státu vyhrazené postupy pro koordinaci politik a činností v případě stavu ohrožení veřejného zdraví? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, uveďte podrobnosti: (např. pravidelná setkání, společná pracovní skupina, pokyny a regulační opatření atd.) |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte podrobnosti: (např. pravidelná setkání, společná pracovní skupina, pokyny a regulační opatření atd.)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

3.   Laboratoře

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.3.1 | Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu v souvislosti se zvýšením kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví: | Ukazatel
  1–5 |
| | Úroveň |
| Neexistuje žádný plán a organizace (1) pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví. | 1 |
| Vypracovává se plán a organizace pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví. | 2 |
| Existuje plán a organizace pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, ale tento plán nebyl v posledních třech letech testován. | 3 |
| Existuje plán a organizace pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví a tento plán byl v posledních třech letech testován v zátěžovém testu. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc byl systém odpovídajícím způsobem revidován. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.3.1

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu v souvislosti se zvýšením kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví:

Ukazatel

1–5

Úroveň

Neexistuje žádný plán a organizace (1) pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví.

1

Vypracovává se plán a organizace pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví.

2

Existuje plán a organizace pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, ale tento plán nebyl v posledních třech letech testován.

3

Existuje plán a organizace pro zvýšení kapacity laboratorního testování v případě stavu ohrožení veřejného zdraví a tento plán byl v posledních třech letech testován v zátěžovém testu.

4

Jako úroveň 4, a navíc byl systém odpovídajícím způsobem revidován.

5

—

Doplňující poznámky:

A.3.2

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o zavádění nových testů založených na amplifikaci nukleových kyselin (NAAT) a přizpůsobených souvisejících laboratorních systémů v případě výskytu nového patogenu s pandemickým potenciálem:

Ukazatel

1–5

Úroveň

V rámci mého členského státu by nebylo možné zavést nové testy NAAT a přizpůsobit související laboratorní systémy během šesti měsíců.

1

> 3–6 měsíců

2

> 1–3 měsíců

3

2–4 týdny

4

< 2 týdny

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.3.3

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví s pandemickým potenciálem, který vyžaduje rozsáhlé testování.

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Váš členský stát nemůže odpovědět kvůli obtížím s kvantifikací kapacity pro testy NAAT podle těchto úrovní.

Nepoužije se

V případě stavu ohrožení veřejného zdraví a v případě, že je k dispozici validovaný NAAT, by bylo možné rozšířit služby diagnostického testování NAAT na týdenní kapacitu testování vzorků odpovídající až 0,01 % populace v mém členském státě.

1

V případě stavu ohrožení veřejného zdraví a v případě, že je k dispozici validovaný NAAT, by bylo možné rozšířit služby diagnostického testování NAAT na týdenní kapacitu testování vzorků odpovídající 0,01–0,1 % populace v mém členském státě.

2

V případě stavu ohrožení veřejného zdraví a v případě, že je k dispozici validovaný NAAT, by bylo možné rozšířit služby diagnostického testování NAAT na týdenní kapacitu testování vzorků odpovídající 0,1–1 % populace v mém členském státě.

3

V případě stavu ohrožení veřejného zdraví a v případě, že je k dispozici validovaný NAAT, by bylo možné rozšířit služby diagnostického testování NAAT na týdenní kapacitu testování vzorků odpovídající 1–2 % populace v mém členském státě.

4

V případě stavu ohrožení veřejného zdraví a v případě, že je k dispozici validovaný NAAT, by bylo možné rozšířit služby diagnostického testování NAAT na týdenní kapacitu testování vzorků odpovídající > 2 % populace v mém členském státě.

5

| — | Bylo-li zvoleno „nepoužije se“, vyčíslete kapacitu NAAT podle vlastního návrhu: |
| --- | --- |

—

Bylo-li zvoleno „nepoužije se“, vyčíslete kapacitu NAAT podle vlastního návrhu:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.3.4

Má váš členský stát přístup k dalším zdrojům laboratorních kapacit pro diagnostické služby v případě, že je zapotřebí zvýšená kapacita (např. výzkumné nebo veterinární laboratoře atd.)? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, uveďte, zda se tak děje na základě formální dohody, nebo ad hoc. |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte, zda se tak děje na základě formální dohody, nebo ad hoc.

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.3.5

Má váš členský stát kapacitu pro hlášení výsledků laboratorních testů pro vnitrostátní dozor prostřednictvím elektronického systému hlášení? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, je tento systém hlášení schopen spravovat informace z navýšeného testování? (ano/ne) |
| --- | --- |

—

Pokud ano, je tento systém hlášení schopen spravovat informace z navýšeného testování? (ano/ne)

| — | Pokud ano, je tento systém hlášení schopen integrovat vstupy z různých zdrojů laboratorních kapacit (např. výzkumných, nemocničních, komerčních nebo veterinárních laboratoří atd.)? (ano/ne) |
| --- | --- |

—

Pokud ano, je tento systém hlášení schopen integrovat vstupy z různých zdrojů laboratorních kapacit (např. výzkumných, nemocničních, komerčních nebo veterinárních laboratoří atd.)? (ano/ne)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.3.6

Uveďte, zda má váš členský stát přístup k laboratořím s vysokým stupněm zabezpečení, tj. laboratořím s úrovní biologické bezpečnosti 3 nebo 4:

Má váš členský stát přístup k laboratoři s úrovní biologické bezpečnosti 3? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ne, má váš členský stát pro tuto službu uzavřenou formální dohodu s jinou zemí EU/EHP? (ano/ne) |
| --- | --- |

—

Pokud ne, má váš členský stát pro tuto službu uzavřenou formální dohodu s jinou zemí EU/EHP? (ano/ne)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Má váš členský stát přístup k laboratoři s úrovní biologické bezpečnosti 4 (ano/ne/jiné)?

| — | Pokud ne, má vaše země pro tuto službu uzavřenou formální dohodu s jiným členským státem EU/EHP? (ano/ne) |
| --- | --- |

—

Pokud ne, má vaše země pro tuto službu uzavřenou formální dohodu s jiným členským státem EU/EHP? (ano/ne)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

Nepoužije se

A.3.7

Má váš členský stát kapacitu pro charakterizaci nového patogenu pomocí sekvenování nové generace (NGS)? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, jsou údaje NGS pro vnitrostátní dozor hlášeny prostřednictvím elektronického systému hlášení? (ano/ne) |
| --- | --- |

—

Pokud ano, jsou údaje NGS pro vnitrostátní dozor hlášeny prostřednictvím elektronického systému hlášení? (ano/ne)

| — | Pokud ne, má vaše země ujednání s jiným členským státem? (ano/ne)






  — | Pokud ano, uveďte členský stát: |
| --- | --- | --- |

—

Pokud ne, má vaše země ujednání s jiným členským státem? (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte členský stát:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.3.8

Má váš členský stát zařízení určené k validaci nově zavedených prostředků pro diagnostiku nového patogenu? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

4.   Dozor

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.4.1 | Pokrývá systém dozoru nad akutními respiračními infekcemi ve vašem členském státě všechny úrovně zdravotní péče? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud jiné, popište: |

Otázka

Ukazatel

A.4.1

Pokrývá systém dozoru nad akutními respiračními infekcemi ve vašem členském státě všechny úrovně zdravotní péče? (ano/ne/jiné)

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.4.2

Jsou systémy dozoru nad akutními respiračními infekcemi (ARI), onemocněními podobnými chřipce (ILI) a vážnými akutními respiračními infekcemi (SARI) ve vašem členském státě automatizovány (2)? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.4.3

Byl by systém dozoru nad respiračními infekcemi ve vašem členském státě schopen se během pandemie rozšířit (tj. zvýšit počet míst hlášení, rozsah shromážděných údajů, včasnost hlášení atd.)? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.4.4

Je váš členský stát schopen průběžně a na celém území země monitorovat během stavu ohrožení veřejného zdraví následující ukazatele (tj. s ohledem na rozšířené kapacity a/nebo nově vytvořená zařízení)?

Nepoužije se

ano/ne

Kapacita nemocničních lůžek

Kapacita nemocničních jednotek intenzivní péče

Kapacita nemocničních oddělení urgentního příjmu

Využití nemocnic

Testovací kapacita

Kapacita pro trasování kontaktů

Jiné, popište

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.4.5

Je ve vaší zemi zaveden systém monitorování odpadních vod z hlediska respiračních patogenů? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.4.6

Má vaše země plány a infrastrukturu pro včasné a průběžné vyhodnocování pandemické hrozby, tj. pro vyhodnocování těchto aspektů:

Nepoužije se

ano/ne

Přenosnost, cesta přenosu, efektivní reprodukční číslo

Závažnost

Imunologické koreláty ochrany

Účinnost vakcíny

Epidemické trajektorie a dopady prostřednictvím matematického modelování

Jiné, upřesněte:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

5.   Lidské zdroje

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.5.1 | Uveďte úroveň vašeho členského státu v souvislosti s možným nárůstem poptávky po lidských zdrojích v případě stavu ohrožení veřejného zdraví: | Ukazatel
  1–5 nebo „nepoužije se“ |
| | | Nemocniční služby | Ambulantní služby primární péče | Laboratorní služby (mimo nemocnice) | Ostatní veřejné zdravotní služby |
| Nepoužije se | Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět na ústřední státní úrovni. | | | | |
| Úroveň 1 | Neexistuje žádný mechanismus, který by v případě stavu ohrožení veřejného zdraví zajistil nárůst lidských zdrojů. | | | | |
| Úroveň 2 | Neexistuje žádný mechanismus, který by v případě stavu ohrožení veřejného zdraví zajistil nárůst lidských zdrojů, ale existuje plán na vypracování strategie, aby byl takový mechanismus v nadcházejících třech letech zaveden. | | | | |
| Úroveň 3 | Existuje mechanismus pro zajištění nárůstu lidských zdrojů v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, ale nejedná se o strukturovaný operační nástroj, ani není pravidelně aktualizován. | | | | |
| Úroveň 4 | Existuje mechanismus pro zajištění nárůstu lidských zdrojů v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, který zahrnuje strukturovaný operační nástroj, jenž je pravidelně aktualizován a jehož účastníci jsou pravidelně školeni. | | | | |
| Úroveň 5 | Jako úroveň 4, a navíc se tento mechanismus testuje, aby se zajistilo jeho fungování. | | | | |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.5.1

Uveďte úroveň vašeho členského státu v souvislosti s možným nárůstem poptávky po lidských zdrojích v případě stavu ohrožení veřejného zdraví:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Nemocniční služby

Ambulantní služby primární péče

Laboratorní služby (mimo nemocnice)

Ostatní veřejné zdravotní služby

Nepoužije se

Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět na ústřední státní úrovni.

Úroveň 1

Neexistuje žádný mechanismus, který by v případě stavu ohrožení veřejného zdraví zajistil nárůst lidských zdrojů.

Úroveň 2

Neexistuje žádný mechanismus, který by v případě stavu ohrožení veřejného zdraví zajistil nárůst lidských zdrojů, ale existuje plán na vypracování strategie, aby byl takový mechanismus v nadcházejících třech letech zaveden.

Úroveň 3

Existuje mechanismus pro zajištění nárůstu lidských zdrojů v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, ale nejedná se o strukturovaný operační nástroj, ani není pravidelně aktualizován.

Úroveň 4

Existuje mechanismus pro zajištění nárůstu lidských zdrojů v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, který zahrnuje strukturovaný operační nástroj, jenž je pravidelně aktualizován a jehož účastníci jsou pravidelně školeni.

Úroveň 5

Jako úroveň 4, a navíc se tento mechanismus testuje, aby se zajistilo jeho fungování.

—

Doplňující poznámky:

Nemůže vaše země na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete.

A.5.2

Uveďte, zda mají regiony ve vašem členském státě dohody o přijímání/výměně podpory lidských zdrojů v sektoru zdravotnictví v případě potřeby? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

6.   Zvládání mimořádných situací v oblasti zdraví

Řízení reakce na mimořádné situace v oblasti zdraví

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.6.1 | Pokud jde o plánování prevence, připravenosti a reakce v souvislosti se stavy ohrožení veřejného zdraví ve vašem členském státě, uveďte, zda vaše země používá:






  — | Obecný plán (plán prevence, připravenosti a reakce) (ano/ne) |

Otázka

Ukazatel

A.6.1

Pokud jde o plánování prevence, připravenosti a reakce v souvislosti se stavy ohrožení veřejného zdraví ve vašem členském státě, uveďte, zda vaše země používá:

—

Obecný plán (plán prevence, připravenosti a reakce) (ano/ne)

| — | Rovnocenné dokumenty (ano/ne)






  — | Pokud ano, uveďte podrobnosti: |
| --- | --- | --- |

—

Rovnocenné dokumenty (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte podrobnosti:

| — | Jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Jiné, popište:

Nepoužije se

A.6.2

Pokud jde o profilování rizik mimořádných situací v oblasti zdraví a konkrétní plány reakce na epidemie, uveďte úroveň vašeho členského státu:

Ukazatel

1-5

Úroveň

Neexistuje žádné běžné profilování rizik mimořádných situací v oblasti zdraví, pokud jde o vážné přeshraniční zdravotní hrozby.

1

Provádí se běžné profilování rizik mimořádných situací v oblasti zdraví, pokud jde o vážné přeshraniční zdravotní hrozby.

2

Provádí se běžné profilování rizik mimořádných situací v oblasti zdraví, pokud jde o vážné přeshraniční zdravotní hrozby, a to nejméně jednou za tři roky.

3

Provádí se běžné profilování rizik mimořádných situací v oblasti zdraví, pokud jde o vážné přeshraniční zdravotní hrozby, a to nejméně jednou za tři roky, a byl(y) vypracován(y) konkrétní plán(y) pro tyto hrozby.

4

Jako úroveň 4, a navíc byl(y) tento (tyto) plán(y) testován(y) a podle potřeby revidován(y).

5

| — | Doplňující poznámky:






  — | Pokud je úroveň 2 nebo vyšší, uveďte, zda má váš členský stát plán, který se zabývá dostupností a použitím (tj. vývojem, výrobou, pořizováním, vytvářením zásob a distribucí) lékařských protiopatření specifických pro dané hrozby, ve vztahu k následujícímu: |
| --- | --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

—

Pokud je úroveň 2 nebo vyšší, uveďte, zda má váš členský stát plán, který se zabývá dostupností a použitím (tj. vývojem, výrobou, pořizováním, vytvářením zásob a distribucí) lékařských protiopatření specifických pro dané hrozby, ve vztahu k následujícímu:

Vývoj (ano/ne)

Výroba (ano/ne)

Zadávání veřejných zakázek (ano/ne)

Vytváření zásob (ano/ne)

Distribuce (ano/ne)

Jiné:

Přenosné nemoci s epidemickým nebo pandemickým potenciálem

Chemické a biologické hrozby

Multirezistentní původci v krizové situaci

| — | Pokud jste v některém z výše uvedených případů odpověděli „ano“, uveďte, o jaké původce se jedná, a související lékařská protiopatření: |
| --- | --- |

—

Pokud jste v některém z výše uvedených případů odpověděli „ano“, uveďte, o jaké původce se jedná, a související lékařská protiopatření:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

A.6.3

Pokud jde o konkrétní plán(y) reakce na epidemii ve vašem členském státě, uveďte, který (které) plán(y) byl(y) vypracován(y), a je-li to možné, uveďte odkaz na konkrétní plán (plány) reakce na epidemii:

Nepoužije se

A.6.4

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o systém řízení mimořádných událostí na vnitrostátní úrovni nebo rovnocennou strukturu:

Ukazatel

1–5

Úroveň

Neexistuje žádný systém řízení mimořádných událostí nebo rovnocenný systém, který by propojoval sektor veřejného zdraví se sektory zapojenými do plánování připravenosti a reakce v oblasti zdraví.

1

Neexistuje žádný systém řízení mimořádných událostí nebo rovnocenný systém, který by propojoval sektor veřejného zdraví se sektory zapojenými do plánování připravenosti a reakce v oblasti zdraví, existuje však plán na jeho vytvoření v příštích třech letech.

2

Existuje systém řízení mimořádných událostí nebo rovnocenný systém, který propojuje sektor veřejného zdraví se sektory zapojenými do plánování připravenosti a reakce v oblasti zdraví, ale nebyl testován, nebo byl testován před více než třemi lety.

3

Existuje systém řízení mimořádných událostí nebo rovnocenný systém, který propojuje sektor veřejného zdraví se sektory zapojenými do plánování připravenosti a reakce v oblasti zdraví, který byl testován v posledních třech letech.

4

Jako úroveň 4, a navíc má systém řízení mimořádných událostí schopnost přizpůsobit svou strukturu/hierarchii velení a řízení (např. její složení v závislosti na povaze potenciální události).

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.6.5

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o provádění a hodnocení opatření v oblasti veřejného zdraví a sociálních věcí a v případě stavu ohrožení veřejného zdraví:

Ukazatel

1–5

Úroveň

Neexistuje žádný mechanismus pro rozhodování o provádění opatření v oblasti veřejného zdraví a sociálních věcí v případě stavu ohrožení veřejného zdraví.

1

Existuje mechanismus na podporu rozhodování o provádění opatření v oblasti veřejného zdraví a sociálních věcí v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, ale není plně definována jeho multidisciplinární a meziodvětvová povaha.

2

Existuje mechanismus pro provádění opatření v oblasti veřejného zdraví a sociálních věcí v případě stavu ohrožení veřejného zdraví a je plně definována jeho multidisciplinární a meziodvětvová povaha.

3

Existuje mechanismus pro provádění opatření v oblasti veřejného zdraví a sociálních věcí v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, který je multidisciplinární a meziodvětvový a obsahuje ustanovení pro hodnocení včasnosti a účinnosti nefarmaceutických opatření.

4

Jako úroveň 4, a navíc byl tento mechanismus v posledních třech letech testován.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.6.6

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o ustanovení o přeshraniční vzájemné pomoci v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech):

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Na otázku nelze odpovědět, protože členský stát plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) nemá.

Nepoužije se

Plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) nezahrnuje (nezahrnují) přeshraniční vzájemnou pomoc.

1

Plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) zahrnuje (zahrnují) přeshraniční vzájemnou pomoc.

2

Plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) zahrnuje (zahrnují) přeshraniční vzájemnou pomoc, která byla testována alespoň s jedním členským státem.

3

Plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) zahrnuje (zahrnují) přeshraniční vzájemnou pomoc, která byla testována alespoň s jedním členským státem, a příslušná ustanovení byla v příslušných případech aktualizována.

4

Jako úroveň 4, a navíc byly informace týkající se přeshraniční vzájemné pomoci a výsledky testování sdíleny v rámci Výboru pro zdravotní bezpečnost.

5

| — | Doplňující poznámky:






  — | V případě úrovně 2 nebo vyšší uveďte, o jaký druh přeshraniční vzájemné pomoci se jedná a s jakým členským státem: |
| --- | --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

—

V případě úrovně 2 nebo vyšší uveďte, o jaký druh přeshraniční vzájemné pomoci se jedná a s jakým členským státem:

Země/skupina členských států (uveďte):

Druh přeshraniční vzájemné pomoci (uveďte):

| — | V případě úrovně 3 nebo vyšší uveďte seznam členských států a druh přeshraniční vzájemné pomoci, která byla testována: |
| --- | --- |

—

V případě úrovně 3 nebo vyšší uveďte seznam členských států a druh přeshraniční vzájemné pomoci, která byla testována:

Země/skupina zemí (uveďte):

Druh přeshraniční vzájemné pomoci (uveďte):

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne).







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne).

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete:

A.6.7

Zajišťuje plán připravenosti a reakce vašeho členského státu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) konkrétní vnitrostátní koordinační mechanismy (3) pro připravenost a reakci v případě scénáře záměrného vypuštění? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, je struktura řízení reakce – mezi sektorem zdravotnictví a dalšími kritickými sektory pro řízení reakce – jasná a definovaná? (ano/ne)






  — | Pokud ano, uveďte, který sektor je při reakci vedoucí: |
| --- | --- | --- |

—

Pokud ano, je struktura řízení reakce – mezi sektorem zdravotnictví a dalšími kritickými sektory pro řízení reakce – jasná a definovaná? (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte, který sektor je při reakci vedoucí:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

Nepoužije se

Řízení logistiky a dodavatelského řetězce v mimořádných situacích

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| Poptávka a nabídka v oblasti kritických lékařských protiopatření |
| A.6.8 | Určil váš členský stát kritická lékařská protiopatření pro připravenost a reakci na vážné přeshraniční zdravotní hrozby? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, existuje seznam? (ano/ne)






  — | Pokud ano, uveďte hypertextový odkaz nebo samotný seznam. (Uveďte hypertextový odkaz na tato lékařská protiopatření, případně rozdělená podle konkrétních hrozeb.) |

Otázka

Ukazatel

Poptávka a nabídka v oblasti kritických lékařských protiopatření

A.6.8

Určil váš členský stát kritická lékařská protiopatření pro připravenost a reakci na vážné přeshraniční zdravotní hrozby? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, existuje seznam? (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte hypertextový odkaz nebo samotný seznam. (Uveďte hypertextový odkaz na tato lékařská protiopatření, případně rozdělená podle konkrétních hrozeb.)

| — | Pokud jiné, popište:

  V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

Nepoužije se

A.6.9

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o vnitrostátní politiky nebo plány pro monitorování nabídky kritických lékařských protiopatření a odhad poptávky po nich:

Ukazatel

1–5

Úroveň

Neplánují se žádné vnitrostátní politiky nebo plány pro monitorování nabídky kritických lékařských protiopatření a odhad poptávky po nich.

1

Zvažují se vnitrostátní politiky nebo plány pro monitorování nabídky kritických lékařských protiopatření a odhad poptávky po nich.

2

Existují vnitrostátní politiky nebo plány pro monitorování nabídky kritických lékařských protiopatření a odhad poptávky po nich.

3

Existují vnitrostátní politiky nebo plány pro monitorování nabídky kritických lékařských protiopatření a odhad poptávky po nich, které jsou pravidelně přezkoumávány, vyhodnocovány a aktualizovány.

4

Existují vnitrostátní politiky nebo plány pro monitorování nabídky kritických lékařských protiopatření a odhad poptávky po nich, které jsou pravidelně přezkoumávány, vyhodnocovány a aktualizovány, včetně analýzy mezer mezi nabídkou a poptávkou.

5

| — | Pokud ano, uveďte podrobnosti o tom, jak vnitrostátní politiky a plány monitorují nabídku a odhadují poptávku: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte podrobnosti o tom, jak vnitrostátní politiky a plány monitorují nabídku a odhadují poptávku:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

A.6.10

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o zahrnutí ustanovení ke zmírnění zranitelnosti dodavatelského řetězce kritických lékařských protiopatření do plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) či mechanismů:

Ukazatel

1–5

Úroveň

Žádná ustanovení ke zmírnění zranitelnosti dodavatelského řetězce kritických lékařských protiopatření se v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) či mechanismech neplánují.

1

Ustanovení ke zmírnění zranitelnosti dodavatelského řetězce kritických lékařských protiopatření se v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) či mechanismu zvažují.

2

Ustanovení ke zmírnění zranitelnosti dodavatelského řetězce kritických lékařských protiopatření v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) či mechanismu existují. Tato ustanovení však dosud nebyla provedena.

3

Ustanovení ke zmírnění zranitelnosti dodavatelského řetězce kritických lékařských protiopatření v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) či mechanismu existují. Pouze některá z nich však byla provedena nebo se provádějí.

4

Ustanovení ke zmírnění zranitelnosti dodavatelského řetězce kritických lékařských protiopatření v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) či mechanismu existují. Všechna tato ustanovení byla provedena.

5

| — | Pokud ano, uveďte podrobnosti o vnitrostátních politikách: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte podrobnosti o vnitrostátních politikách:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

Výroba lékařských protiopatření

A.6.11

Uveďte kritická lékařská protiopatření zmíněná v otázce A.6.8, která se v současné době vyrábějí ve vašem členském státě:

Nepoužije se

Druh výroby

Údaje o výrobku (pokud se jedná o suroviny nebo součásti, uveďte také informace o lékařských protiopatřeních, pro která jsou výrobky zapotřebí)

Údaje o hospodářském subjektu včetně adresy

Úplná výroba včetně surovin/součástí/farmakologicky účinných látek

Konečné výrobky, uveďte lékařské protiopatření, výrobce konečného výrobku a kritické dodavatele (včetně umístění), na kterých je výroba závislá

Výroba kritických surovin/součástí/farmakologicky účinných látek lékařských protiopatření: uveďte výrobce a příslušná lékařské protiopatření, pro jejichž výrobu jsou tyto materiály zapotřebí.

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

A.6.12

Existují ve vašem členském státě nebo jsou v něm plánována ujednání, která zajistí, že v době krize bude možné včas rozšířit výrobu lékařských protiopatření významných pro danou krizi, například prostřednictvím smluv o rezervaci výrobků nebo kapacit nebo jiného mechanismu? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, uveďte seznam konkrétních lékařských protiopatření a druh ujednání: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte seznam konkrétních lékařských protiopatření a druh ujednání:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

Nepoužije se

Strategické zásoby
   (4)

A.6.13

Má váš členský stát vnitrostátní strategické zásoby lékařských protiopatření? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, uveďte:






  — | která lékařská protiopatření jsou do těchto zásob zařazena: |
| --- | --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte:

—

která lékařská protiopatření jsou do těchto zásob zařazena:

| — | druh zásob (virtuální/fyzické): |
| --- | --- |

—

druh zásob (virtuální/fyzické):

| — | velikost zásob |
| --- | --- |

—

velikost zásob

| — | Pokud ano, uveďte, jakým způsobem spravujete své zásoby a zda existují požadavky na rozmístění lékařských protiopatření v rámci zásob: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte, jakým způsobem spravujete své zásoby a zda existují požadavky na rozmístění lékařských protiopatření v rámci zásob:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

V souladu s čl. 346 odst. 1 Smlouvy není žádný členský stát povinen poskytovat údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.

Nepoužije se

7.   Poskytování zdravotních služeb

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.7.1 | Stanoví plán prevence, připravenosti a reakce vašeho členského státu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) prognostické posouzení možného dopadu mimořádné situace v oblasti zdraví na kontinuitu služeb zdravotní péče? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud jiné, popište: |

Otázka

Ukazatel

A.7.1

Stanoví plán prevence, připravenosti a reakce vašeho členského státu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) prognostické posouzení možného dopadu mimořádné situace v oblasti zdraví na kontinuitu služeb zdravotní péče? (ano/ne/jiné)

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.7.2

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví, kdy se zvýší poptávka po poskytování zdravotní péče a může dojít k úbytku zdravotnického personálu:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Nemocniční služby

Ambulantní služby primární péče

Laboratorní služby (mimo nemocnice)

Ostatní veřejné zdravotní služby

Nepoužije se

Členský stát na tuto otázku nemůže na ústřední státní úrovni odpovědět.

Úroveň 1

Váš členský stát nemá zvláštní operační plán pro kontinuitu služeb zdravotní péče.

Úroveň 2

Váš členský stát má zvláštní operační plán pro kontinuitu služeb zdravotní péče.

Úroveň 3

Váš členský stát má zvláštní operační plán pro kontinuitu služeb zdravotní péče, ale v posledních třech letech nebyl testován.

Úroveň 4

Váš členský stát má zvláštní operační plán pro kontinuitu služeb zdravotní péče, který byl v posledních třech letech testován.

Úroveň 5

Jako úroveň 4, a navíc byla provedena doporučení plynoucí z testování a operační plán byl přezkoumán a revidován.

| — | V případě úrovně 2 nebo vyšší uveďte, zda je zahrnut mechanismus pro stanovení priorit/pružnost při poskytování zdravotních služeb, aby byla zajištěna dostatečná kontinuita péče? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, jedná se o trvalý mechanismus, nebo mechanismus ad hoc? |
| --- | --- | --- |

—

V případě úrovně 2 nebo vyšší uveďte, zda je zahrnut mechanismus pro stanovení priorit/pružnost při poskytování zdravotních služeb, aby byla zajištěna dostatečná kontinuita péče? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, jedná se o trvalý mechanismus, nebo mechanismus ad hoc?

| — | Pokud ano, byl tento mechanismus v posledních třech letech testován a je zajištěno pravidelné testování? |
| --- | --- |

—

Pokud ano, byl tento mechanismus v posledních třech letech testován a je zajištěno pravidelné testování?

| — | Pokud ne, popište proč: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište proč:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne).







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne).

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete.

A.7.3

Uveďte, zda váš členský stát zajišťuje mezioborovou koordinaci krizového řízení mezi všemi subjekty systému zdravotní péče (např. nemocniční služby, záchranné služby, ostatní veřejné zdravotní služby, ambulantní služby primární péče, lékárny, laboratorní služby, ošetřovatelské/rehabilitační služby)? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.7.4

Uveďte odpovídající úroveň ve vaší zemi, pokud jde o plány vašeho členského státu na zajištění kontinuity činností pro poskytovatele zdravotní péče v případě události, která způsobí narušení:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Členský stát na otázku nemůže odpovědět [na ústřední státní úrovni.

Nepoužije se

Neexistují vnitrostátní pokyny/doporučení pro plány kontinuity činností (nebo jejich obdobu, např. pohotovostní plány), které by zajišťovaly kontinuitu služeb zdravotní péče.

1

Existují vnitrostátní pokyny/doporučení pro plány kontinuity činností (nebo jejich obdobu, např. pohotovostní plány), které zajišťují kontinuitu služeb zdravotní péče.

2

Existují vnitrostátní pokyny/doporučení pro plány kontinuity činností (nebo jejich obdobu, např. pohotovostní plány), které zajišťují kontinuitu služeb zdravotní péče, přičemž pokyny/doporučení byly v posledních třech letech přezkoumány a revidovány.

3

Existují vnitrostátní pokyny/doporučení pro plány kontinuity činností (nebo jejich obdobu, např. pohotovostní plány), které zajišťují kontinuitu služeb zdravotní péče, přičemž pokyny/doporučení byly v posledních třech letech přezkoumány a revidovány s využitím víceodvětvového přístupu.

4

Jako úroveň 4, a navíc všechny služby zdravotní péče tyto vnitrostátní pokyny/doporučení pro plány kontinuity činností provádějí.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne).







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na vnitrostátní úrovni zasílány regionálním orgánům (ano/ne).

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete.

A.7.5

Uveďte, zda váš členský stát vyžaduje, aby nemocnice měly plán včasného varování a reakce nemocnice nebo rovnocenný dokument (dokumenty) (5), aby byly připraveny na stavy ohrožení veřejného zdraví, které mohou ovlivnit kapacitu a funkci nemocnice? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, uveďte, zda plány obsahují pokyny, jak zachovat péči o pacienty v případě nedostatku (zdravotnického personálu, zdravotnických zásob, léčebných zařízení) nebo technické poruchy (např. energie, voda, IT): |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte, zda plány obsahují pokyny, jak zachovat péči o pacienty v případě nedostatku (zdravotnického personálu, zdravotnických zásob, léčebných zařízení) nebo technické poruchy (např. energie, voda, IT):

| — | Pokud ano, uveďte, zda jsou tyto plány nebo rovnocenné dokumenty pravidelně testovány: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte, zda jsou tyto plány nebo rovnocenné dokumenty pravidelně testovány:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na národní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na národní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete:

Nepoužije se

A.7.6

Má váš členský stát kapacitu pro mapování okamžitě dostupných zdravotních služeb v případě stavu ohrožení veřejného zdraví? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.7.7

Obsahuje plán prevence, připravenosti a reakce vašeho členského státu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) dohody a/nebo ustanovení o zdravotnickém převozu pacientů a/nebo mobilních zdravotnických týmech s jinými zeměmi? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, uveďte seznam zapojených zemí: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, uveďte seznam zapojených zemí:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

8.   Komunikace o rizicích

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.8.1 | Pokud jde o komunikaci o rizicích, uveďte odpovídající úroveň vaší země: | Ukazatel
  1–5 nebo „nepoužije se“ |
| | Úroveň |
| Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět na ústřední státní úrovni. | Nepoužije se |
| Neexistuje žádný samostatný vnitrostátní plán komunikace o rizicích nebo oddíl týkající se komunikace o rizicích v rámci plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) a mechanismy komunikace s veřejností jsou ad hoc a zaměřují se pouze na konvenční sdělovací prostředky. | 1 |
| Připravuje se samostatný vnitrostátní plán komunikace o rizicích nebo oddíl týkající se komunikace o rizicích v rámci plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) a mechanismy komunikace s veřejností jsou ad hoc a zaměřují se na konvenční sdělovací prostředky, jen minimálně pak na internet a sociální média. | 2 |
| Vnitrostátní komunikace o rizicích je zavedena jakožto vymezený oddíl v rámci plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) a zaměřuje se na konvenční sdělovací prostředky i na internet a sociální média. Kromě toho se provádí analýza cílových skupin a upřednostňovaných komunikačních kanálů, která slouží jako podklad pro opatření v oblasti komunikace o rizicích. | 3 |
| Je zaveden samostatný, specializovaný vnitrostátní plán komunikace o rizicích, který se zaměřuje na konvenční sdělovací prostředky i na internet a sociální média. Kromě toho se provádí analýza cílových skupin a upřednostňovaných komunikačních kanálů, která slouží jako podklad pro opatření v oblasti komunikace o rizicích. Dále se provádí proaktivní informační činnost prostřednictvím různých kanálů (např. horká linka, systémy pro podávání stížností, naslouchání na sociálních sítích), denně jsou monitorována online i offline média za účelem získání zpětné vazby a poznatky a data jsou využívány k úpravě a zlepšení strategií komunikace o rizicích. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc byl vnitrostátní plán komunikace o rizicích v posledních třech letech testován. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.8.1

Pokud jde o komunikaci o rizicích, uveďte odpovídající úroveň vaší země:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět na ústřední státní úrovni.

Nepoužije se

Neexistuje žádný samostatný vnitrostátní plán komunikace o rizicích nebo oddíl týkající se komunikace o rizicích v rámci plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) a mechanismy komunikace s veřejností jsou ad hoc a zaměřují se pouze na konvenční sdělovací prostředky.

1

Připravuje se samostatný vnitrostátní plán komunikace o rizicích nebo oddíl týkající se komunikace o rizicích v rámci plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) a mechanismy komunikace s veřejností jsou ad hoc a zaměřují se na konvenční sdělovací prostředky, jen minimálně pak na internet a sociální média.

2

Vnitrostátní komunikace o rizicích je zavedena jakožto vymezený oddíl v rámci plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) a zaměřuje se na konvenční sdělovací prostředky i na internet a sociální média. Kromě toho se provádí analýza cílových skupin a upřednostňovaných komunikačních kanálů, která slouží jako podklad pro opatření v oblasti komunikace o rizicích.

3

Je zaveden samostatný, specializovaný vnitrostátní plán komunikace o rizicích, který se zaměřuje na konvenční sdělovací prostředky i na internet a sociální média. Kromě toho se provádí analýza cílových skupin a upřednostňovaných komunikačních kanálů, která slouží jako podklad pro opatření v oblasti komunikace o rizicích. Dále se provádí proaktivní informační činnost prostřednictvím různých kanálů (např. horká linka, systémy pro podávání stížností, naslouchání na sociálních sítích), denně jsou monitorována online i offline média za účelem získání zpětné vazby a poznatky a data jsou využívány k úpravě a zlepšení strategií komunikace o rizicích.

4

Jako úroveň 4, a navíc byl vnitrostátní plán komunikace o rizicích v posledních třech letech testován.

5

—

Doplňující poznámky:

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na národní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na národní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete:

A.8.2

Zahrnuje plán komunikace o rizicích vašeho členského státu zvláštní krok pro koordinaci komunikace o rizicích a krizové komunikace ve spolupráci s Výborem pro zdravotní bezpečnost v souvislosti s vážnou přeshraniční zdravotní hrozbou? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

9.   Místa vstupu a zdraví na hranicích

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.9.1 | Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o pohotovostní plány pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni ve vašem členském státě: | Ukazatel
  1–5 |
| | | Přístavy | Letiště | Pozemní přechody |
| Úroveň 1 | Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni nemá žádné operační nástroje, které by usnadňovaly sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni. | | | |
| Úroveň 2 | Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni má operační nástroje, které usnadňují sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni. | | | |
| Úroveň 3 | Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni má operační nástroje, které usnadňují sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni a byly v posledních třech letech testovány. | | | |
| Úroveň 4 | Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni má operační nástroje, které usnadňují sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni a byly v posledních třech letech testovány. Kromě toho existují na vnitrostátní úrovni také operační nástroje, které poté usnadňují sdílení těchto informací s dalšími vnitrostátními sektory (6) a třetími stranami, např. WHO a systémem včasného varování a reakce (EWRS). | | | |
| Úroveň 5 | Jako úroveň 4, a navíc v posledních třech letech proběhlo testování. | | | |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.9.1

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o pohotovostní plány pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni ve vašem členském státě:

Ukazatel

1–5

Přístavy

Letiště

Pozemní přechody

Úroveň 1

Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni nemá žádné operační nástroje, které by usnadňovaly sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni.

Úroveň 2

Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni má operační nástroje, které usnadňují sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni.

Úroveň 3

Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni má operační nástroje, které usnadňují sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni a byly v posledních třech letech testovány.

Úroveň 4

Pohotovostní plán pro místa vstupu v případě stavu ohrožení veřejného zdraví určená na vnitrostátní úrovni má operační nástroje, které usnadňují sdílení zdravotních údajů/informací souvisejících s cestováním a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni a byly v posledních třech letech testovány. Kromě toho existují na vnitrostátní úrovni také operační nástroje, které poté usnadňují sdílení těchto informací s dalšími vnitrostátními sektory (6) a třetími stranami, např. WHO a systémem včasného varování a reakce (EWRS).

Úroveň 5

Jako úroveň 4, a navíc v posledních třech letech proběhlo testování.

—

Doplňující poznámky:

A.9.2

Pokud jde o provádění a vyhodnocování opatření souvisejících s mezinárodními cestami, uveďte:

| — | zda bylo v posledních třech letech testováno provádění opatření souvisejících s mezinárodními cestami alespoň v jednom vnitrostátně určeném místě vstupu (ano/ne/jiné).






  — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- | --- |

—

zda bylo v posledních třech letech testováno provádění opatření souvisejících s mezinárodními cestami alespoň v jednom vnitrostátně určeném místě vstupu (ano/ne/jiné).

—

Pokud jiné, popište:

| — | zda existuje speciální krok, který je třeba projednat s Výborem pro zdravotní bezpečnost před zavedením opatření souvisejících s mezinárodními cestami. (ano/ne/jiné)






  — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- | --- |

—

zda existuje speciální krok, který je třeba projednat s Výborem pro zdravotní bezpečnost před zavedením opatření souvisejících s mezinárodními cestami. (ano/ne/jiné)

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

10.   Zoonotická onemocnění a hrozby environmentálního původu, včetně těch, které jsou způsobeny klimatem

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.10.1 | Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o provádění přístupu „jednoho zdraví“ uvedeného v čl. 3 bodě 7 nařízení (EU) 2022/2371 ve vaší zemi: | Ukazatel
  1–5 nebo „nepoužije se“ |
| | Úroveň |
| Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět, protože nemá plán prevence, připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty). | Nepoužije se |
| V plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) není obsažen přístup „jednoho zdraví“. | 1 |
| Přístup „jednoho zdraví“ v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) je vypracováván, ale nebyly stanoveny koordinace dozoru mezi sektory zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí a mechanismy pro sdílení informací. | 2 |
| Je zaveden přístup „jednoho zdraví“ v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) a jsou stanoveny koordinace dozoru mezi sektory zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí a mechanismy pro sdílení informací. | 3 |
| Je zaveden přístup „jednoho zdraví“ v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) a jsou stanoveny koordinace dozoru mezi sektory zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí a mechanismy pro sdílení informací. Kromě toho v posledních třech letech proběhlo testování. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc je pravidelně monitorováno a revidováno provádění. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.10.1

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o provádění přístupu „jednoho zdraví“ uvedeného v čl. 3 bodě 7 nařízení (EU) 2022/2371 ve vaší zemi:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět, protože nemá plán prevence, připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty).

Nepoužije se

V plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) není obsažen přístup „jednoho zdraví“.

1

Přístup „jednoho zdraví“ v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) je vypracováván, ale nebyly stanoveny koordinace dozoru mezi sektory zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí a mechanismy pro sdílení informací.

2

Je zaveden přístup „jednoho zdraví“ v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) a jsou stanoveny koordinace dozoru mezi sektory zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí a mechanismy pro sdílení informací.

3

Je zaveden přístup „jednoho zdraví“ v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) a jsou stanoveny koordinace dozoru mezi sektory zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí a mechanismy pro sdílení informací. Kromě toho v posledních třech letech proběhlo testování.

4

Jako úroveň 4, a navíc je pravidelně monitorováno a revidováno provádění.

5

—

Doplňující poznámky:

| — | V případě úrovně 2 nebo vyšší:






  — | uveďte, zda je v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) zavedena koordinace dozoru mezi dvěma ze tří sektorů (zdraví zvířat, veřejné zdraví a životní prostředí) a mechanismy pro sdílení informací? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, uveďte, o které sektory se jedná: |
| --- | --- | --- | --- |

—

V případě úrovně 2 nebo vyšší:

—

uveďte, zda je v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) zavedena koordinace dozoru mezi dvěma ze tří sektorů (zdraví zvířat, veřejné zdraví a životní prostředí) a mechanismy pro sdílení informací? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, uveďte, o které sektory se jedná:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | Uveďte, zda jste připravili nějaké společné školicí programy pro odborníky v rámci přístupu „jednoho zdraví“ (v sektorech zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí) týkající se prevence, odhalování a reakce v souvislosti se zoonózami? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- | --- |

—

Uveďte, zda jste připravili nějaké společné školicí programy pro odborníky v rámci přístupu „jednoho zdraví“ (v sektorech zdraví zvířat, veřejného zdraví a životního prostředí) týkající se prevence, odhalování a reakce v souvislosti se zoonózami? (ano/ne/jiné)

—

Pokud jiné, popište:

| — | Uveďte, zda jste vypracovali pokyny pro postupy veřejnosti při nálezu nemocných a/nebo uhynulých volně žijících ptáků a jiných zvířat? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- | --- |

—

Uveďte, zda jste vypracovali pokyny pro postupy veřejnosti při nálezu nemocných a/nebo uhynulých volně žijících ptáků a jiných zvířat? (ano/ne/jiné)

—

Pokud jiné, popište:

| — | Uveďte, zda existuje seznam prioritních zoonóz pro účely dozoru? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, uveďte seznam prioritních zoonóz: |
| --- | --- | --- |

—

Uveďte, zda existuje seznam prioritních zoonóz pro účely dozoru? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, uveďte seznam prioritních zoonóz:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

A.10.2

| — | Začleňuje váš členský stát ustanovení o skutečných nebo předpokládaných účincích změny klimatu na zoonózy? (ano/ne/jiné)
  Pokud ano, uveďte podrobnosti o možných dopadech a případných zvláštních ustanoveních týkajících se připravenosti a reakce v oblasti zdraví.
  Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Začleňuje váš členský stát ustanovení o skutečných nebo předpokládaných účincích změny klimatu na zoonózy? (ano/ne/jiné)

Pokud ano, uveďte podrobnosti o možných dopadech a případných zvláštních ustanoveních týkajících se připravenosti a reakce v oblasti zdraví.

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.10.3

| — | Začleňuje váš členský stát ustanovení o skutečných nebo předpokládaných dopadech extrémních povětrnostních událostí (jako jsou vlny veder, povodně nebo – nepřímo – požáry) na veřejné zdraví? (ano/ne/jiné)
  Pokud ano, uveďte podrobnosti o možných dopadech a případných zvláštních ustanoveních týkajících se připravenosti a reakce v oblasti zdraví:
  Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Začleňuje váš členský stát ustanovení o skutečných nebo předpokládaných dopadech extrémních povětrnostních událostí (jako jsou vlny veder, povodně nebo – nepřímo – požáry) na veřejné zdraví? (ano/ne/jiné)

Pokud ano, uveďte podrobnosti o možných dopadech a případných zvláštních ustanoveních týkajících se připravenosti a reakce v oblasti zdraví:

Pokud jiné, popište:

11.   Události související s chemickými látkami

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| A.11.1 | Uveďte odpovídající úroveň ve vaší zemi, pokud jde o řízení zdravotních hrozeb chemického původu: | Ukazatel
  1–5 nebo „nepoužije se“ |
| | Úroveň |
| Členský stát na tuto otázku nemůže na ústřední státní úrovni odpovědět. | Nepoužije se |
| Neexistuje žádný samostatný plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) ani není zahrnut v plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenném dokumentu (dokumentech). | 1 |
| Existuje plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) a/nebo je zahrnut v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech). | 2 |
| Je zaveden plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) a jsou zváženy a určeny úlohy a odpovědnosti a rovněž místa s největším rizikem. | 3 |
| Je zaveden plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) a jsou zváženy a určeny úlohy a odpovědnosti a rovněž místa s největším rizikem. Kromě toho byly plán reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo příslušná kapitola v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) v posledních třech letech testovány prostřednictvím simulačního cvičení. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc byla provedena doporučení plynoucí z testu (testů) a příslušné plány byly přezkoumány a revidovány. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

A.11.1

Uveďte odpovídající úroveň ve vaší zemi, pokud jde o řízení zdravotních hrozeb chemického původu:

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Členský stát na tuto otázku nemůže na ústřední státní úrovni odpovědět.

Nepoužije se

Neexistuje žádný samostatný plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) ani není zahrnut v plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenném dokumentu (dokumentech).

1

Existuje plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) a/nebo je zahrnut v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech).

2

Je zaveden plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) a jsou zváženy a určeny úlohy a odpovědnosti a rovněž místa s největším rizikem.

3

Je zaveden plán připravenosti a reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo rovnocenný dokument (dokumenty) a jsou zváženy a určeny úlohy a odpovědnosti a rovněž místa s největším rizikem. Kromě toho byly plán reakce v souvislosti s hrozbami chemického původu nebo příslušná kapitola v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech) v posledních třech letech testovány prostřednictvím simulačního cvičení.

4

Jako úroveň 4, a navíc byla provedena doporučení plynoucí z testu (testů) a příslušné plány byly přezkoumány a revidovány.

5

—

Doplňující poznámky:

Nemůže váš členský stát na tuto otázku odpovědět na ústřední státní úrovni z důvodu správního a legislativního rámce? (ano)

| — | V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na národní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)







  — | Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy: |
| --- | --- | --- |

—

V tomto případě uveďte, zda jsou doporučení/pokyny na národní úrovni zasílány regionálním orgánům. (ano/ne)

—

Pokud ano, uveďte, zda na vnitrostátní úrovni víte, jestli jsou tato doporučení/tyto pokyny na regionální úrovni prováděna/y, a zda jsou zjištěny nedostatky nebo problémy:

| — | Pokud ne, vysvětlete. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, vysvětlete.

A.11.2

Má váš členský stát postupy pro hodnocení zdravotních rizik v případě zdravotní hrozby chemického původu? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, popište:

| — | Pokud ne, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

A.11.3

Má váš členský stát k dispozici pokyny týkající se:

| — | dohledu nad událostmi souvisejícími s chemickými látkami a nad otravami/intoxikacemi? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, popište: |
| --- | --- | --- |

—

dohledu nad událostmi souvisejícími s chemickými látkami a nad otravami/intoxikacemi? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, popište:

| — | Pokud ne, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | vyhodnocení událostí souvisejících s chemickými látkami a otrav/intoxikací? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, popište: |
| --- | --- | --- |

—

vyhodnocení událostí souvisejících s chemickými látkami a otrav/intoxikací? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, popište:

| — | Pokud ne, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | zvládání událostí souvisejících s chemickými látkami a otrav/intoxikací? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, popište: |
| --- | --- | --- |

—

zvládání událostí souvisejících s chemickými látkami a otrav/intoxikací? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, popište:

| — | Pokud ne, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

B.   Dodatečné kapacity podle nařízení (EU) 2022/2371

12.   Antimikrobiální rezistence (AMR) a infekce spojené se zdravotní péčí

Antimikrobiální rezistence

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| B.12.1 | Národní akční plány v rámci přístupu „jednoho zdraví“ v oblasti antimikrobiální rezistence

  Aby se předešlo zdvojování úsilí, budou Komise a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) vycházet z údajů poskytnutých v rámci průzkumu WHO týkajícího se sledování antimikrobiální rezistence v jednotlivých zemích na základě sebehodnocení (TrACSS) (7). V rámci posouzení podle článku 8 nařízení (EU) 2022/2371 se tedy bude přihlížet ke zprávám členských států podávaným pro účely TrACSS.
  Nahrajte poslední podání předložené vaším členským státem WHO pro účely TrACSS, a to ve formátu pdf.
  Pokud jde o národní akční plán týkající se antimikrobiální rezistence, byly od posledního hlášení vaší země v rámci TrACSS provedeny nějaké aktualizace?






  — | Ne |

Otázka

Ukazatel

B.12.1

Národní akční plány v rámci přístupu „jednoho zdraví“ v oblasti antimikrobiální rezistence

Aby se předešlo zdvojování úsilí, budou Komise a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) vycházet z údajů poskytnutých v rámci průzkumu WHO týkajícího se sledování antimikrobiální rezistence v jednotlivých zemích na základě sebehodnocení (TrACSS) (7). V rámci posouzení podle článku 8 nařízení (EU) 2022/2371 se tedy bude přihlížet ke zprávám členských států podávaným pro účely TrACSS.

Nahrajte poslední podání předložené vaším členským státem WHO pro účely TrACSS, a to ve formátu pdf.

Pokud jde o národní akční plán týkající se antimikrobiální rezistence, byly od posledního hlášení vaší země v rámci TrACSS provedeny nějaké aktualizace?

—

Ne

| — | Ano (podrobnosti uveďte v otevřeném textu) |
| --- | --- |

—

Ano (podrobnosti uveďte v otevřeném textu)

Nepoužije se

B.12.2

Zdroje

Jaké zdroje jsou vyčleněny na provádění národního akčního plánu týkajícího se antimikrobiální rezistence?

Nepoužije se

Úroveň

Na provádění národního akčního plánu nejsou k dispozici žádné nebo jen velmi omezené zdroje (rozpočet a lidské zdroje).

1

Nejsou k dispozici žádné zvláštní zdroje a provádění je svěřeno zdrojům (rozpočet a lidské zdroje) vnitrostátních/regionálních zúčastněných stran (např. příslušných orgánů odpovědných za zdraví, zemědělství, životní prostředí atd.), které se podílejí na provádění národního akčního plánu.

2

Na činnosti v oblasti antimikrobiální rezistence lze z vnitrostátních/regionálních fondů získat nevyčleněné finanční prostředky a tyto prostředky lze použít na provádění národního akčního plánu.

3

Na činnosti v oblasti antimikrobiální rezistence jsou z vnitrostátních/regionálních fondů k dispozici zvláštní vyčleněné finanční prostředky a tyto prostředky se používají k provádění národního akčního plánu.

4

Provádění národního akčního plánu je plně nákladově vyčísleno a financováno prostřednictvím vyhrazených rozpočtových položek z vnitrostátních/regionálních fondů.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.12.3

Monitorování a hodnocení pokroku

Má váš členský stát vnitrostátní ukazatele nebo cíle pro měření celostátního pokroku v oblasti antimikrobiální rezistence (včetně spotřeby/používání antimikrobiálních látek) a/nebo infekcí spojených se zdravotní péčí? V komentáři uveďte popis ukazatelů/cílů nebo hypertextový odkaz na místo, kde je lze nalézt.

Ukazatel

1–5

Úroveň

Ne, v zemi neexistují vnitrostátní ukazatele nebo cíle pro měření pokroku v oblasti antimikrobiální rezistence (včetně spotřeby/používání antimikrobiálních látek) a/nebo infekcí spojených se zdravotní péčí.

1

Existují plány na stanovení vnitrostátních ukazatelů a/nebo cílů, které budou zavedeny v blízké budoucnosti.

2

Existují vnitrostátní ukazatele, podobné globálně dostupným ukazatelům (např. cíle udržitelného rozvoje a WHO atd.), ale bez cílových hodnot.

3

Ano, existují vnitrostátní ukazatele, které se týkají antimikrobiální rezistence (včetně spotřeby/používání antimikrobiálních látek) a/nebo infekcí spojených se zdravotní péčí, s konkrétními celostátními cíli, jichž má být dosaženo v určitém časovém rámci, a pokrok je pravidelně přezkoumáván, ale není to spojeno s cíli národního akčního plánu v oblasti antimikrobiální rezistence.

4

Ano, existují vnitrostátní ukazatele a cíle, které se týkají jak antimikrobiální rezistence (včetně spotřeby/používání antimikrobiálních látek), tak infekcí spojených se zdravotní péčí, a jsou propojeny s národním akčním plánem v oblasti antimikrobiální rezistence, přičemž pokrok je pravidelně přezkoumáván.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.12.4

Hlavní výzvy

Jaké jsou v současné době největší výzvy, kterým váš členský stát čelí při řešení antimikrobiální rezistence?

Vyberte tři výzvy a seřaďte je od 3 – nejdůležitější po 1 – nejméně důležitá:

Nepoužije se

Zavádění preventivních a kontrolních opatření do běžné praxe

Rozpočtová omezení

Zajištění koordinace v rámci přístupu „jednoho zdraví“ v různých sektorech

Neexistence právního rámce nebo nedostatečný právní rámec

Nedostatek lidských zdrojů

Omezení infrastruktury (např. nedostatek jednolůžkových pokojů, staré nemocniční budovy atd.)

Nedostatečná informovanost zúčastněných stran, jako jsou zdravotničtí pracovníci, např. lékaři, zdravotní sestry, lékárníci atd., chovatelé zvířat a zemědělci a široká veřejnost

Omezený přístup k některým antimikrobiálním látkám, např. k antibiotikům s užším spektrem a novým antimikrobiálním látkám

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.12.5

Prevence prioritních multirezistentních organismů

Uveďte níže úroveň vašeho členského státu, pokud jde o prevenci multirezistentních organismů.

Poznámka: Níže uvedené úrovně byly upraveny na základě znění společného externího hodnocení (8), otázky P4.3 týkající se prevence multirezistentních organismů.

Níže jsou uvedeny multirezistentní organismy, které jsou brány v úvahu v rámci tohoto ukazatele, neboť jsou považovány za kritické na úrovni Unie. Pokud se členský stát domnívá, že se jeho odpovědi nemohou vztahovat na všechny multirezistentní organismy, může to uvést níže v oddíle pro poznámky.

Ukazatel

1–5

Úroveň

Tyto multirezistentní organismy (fenotypy a genotypy) nebyly vnitrostátními orgány označeny za prioritní a nejsou zjišťovány.

1

Existují národní strategie nebo pokyny pro omezení výskytu multirezistentních organismů, které zahrnují screening kolonizace prioritními multirezistentními organismy (fenotypy a genotypy), jež byly určeny vnitrostátními orgány. Některá zdravotnická zařízení mohou prioritní multirezistentní organismy odhalit na základě laboratorních údajů.

2

Vybraná zdravotnická zařízení mají přístup k potvrzení fenotypu multirezistentního organismu. Zařízení informují vnitrostátní úrovně o zjištěných prioritních multirezistentních organismech.

3

Všechna zdravotnická zařízení mají přístup k potvrzení fenotypu multirezistentního organismu. Zařízení včas informují vnitrostátní úrovně o zjištěných prioritních multirezistentních organismech. Reakce jsou sledovány a podporovány na vnitrostátní úrovni.

4

Je zaveden funkční systém pro rychlou komunikaci a sledování zjišťování, potvrzování a oznamování nových nebo prioritních multirezistentních organismů v rámci nemocnic a na vnitrostátní úrovně. Všechny nemocnice jsou schopny včas zahájit reakci na prioritní multirezistentní organismy. Zařízení pravidelně sdělují relevantní údaje o multirezistentních organismech místním referenčním sítím, aby informovala o úsilí v oblasti prevence/omezení výskytu.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.12.6

Prioritní multirezistentní organismy v nemocnicích a přeshraniční převozy pacientů

Uveďte níže odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o vnitrostátní činnosti týkající se screeningu pacientů na přítomnost multirezistentních organismů při přijetí do nemocnice jako prostředku k omezení šíření prioritních multirezistentních organismů mezi nemocnicemi.

Poznámka: Níže jsou uvedeny multirezistentní organismy, které jsou brány v úvahu v rámci tohoto ukazatele, neboť jsou považovány za kritické na úrovni Unie.

Pokud se členský stát domnívá, že se jeho odpovědi nemohou vztahovat na všechny multirezistentní organismy, může to uvést níže v oddíle pro poznámky.

Ukazatel

1–5

Úroveň

Nejsou zavedeny žádné vnitrostátní postupy a protokoly pro screening pacientů na přítomnost multirezistentních organismů při přijetí do nemocnice.

1

Vnitrostátní postupy a protokoly pro screening přítomnosti multirezistentních organismů se uplatňují pouze u pacientů, kteří byli přímo převezeni z nemocnice v jiné zemi.

2

Vnitrostátní postupy a protokoly pro screening přítomnosti multirezistentních organismů se uplatňují pouze u pacientů, kteří byli přímo převezeni z nemocnice v jiné zemi nebo byli nedávno hospitalizováni v jiné zemi.

3

Vnitrostátní postupy a protokoly pro screening přítomnosti multirezistentních organismů se uplatňují pouze u pacientů, kteří byli přímo převezeni z nemocnice v jiné zemi nebo byli nedávno hospitalizováni v jiné zemi, a také u pacientů přijatých na zvláštní oddělení, jako jsou jednotky intenzivní péče.

4

Jsou zavedeny vnitrostátní postupy a protokoly pro screening přítomnosti multirezistentních organismů u všech pacientů při přijetí do nemocnice.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

Máte vnitrostátní požadavky na sdělování informací o stavu infekčnosti pacienta (tj. informace o infekci přenosným mikroorganismem nebo o jeho přítomnosti, zejména pokud jde o prioritními multirezistentní organismy) při jeho předávání mezi nemocnicemi (nebo zdravotnickými zařízeními)? (ano/ne/jiné)

| — | Ano, v případě přeshraničního převozu i převozu do nemocnice (nebo zdravotnického zařízení) v rámci země |
| --- | --- |

—

Ano, v případě přeshraničního převozu i převozu do nemocnice (nebo zdravotnického zařízení) v rámci země

| — | Ano, pouze v případě přeshraničního převozu |
| --- | --- |

—

Ano, pouze v případě přeshraničního převozu

| — | Ne (vysvětlete proč) |
| --- | --- |

—

Ne (vysvětlete proč)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

B.12.7

Dohled nad antimikrobiálními látkami/uvážlivé používání antimikrobiálních látek v primární a sekundární péči:

Uveďte níže odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o optimální používání antimikrobiálních léčivých přípravků v oblasti lidského zdraví.

Poznámka: Níže uvedené úrovně ukazatelů byly upraveny na základě znění společného externího hodnocení (9), otázky P4.4 týkající se optimálního používání antimikrobiálních léčivých přípravků v oblasti lidského zdraví.

Ukazatel

1–5

Úroveň

Žádná nebo nedostatečná vnitrostátní politika a/nebo předpisy týkající se vhodného používání, dostupnosti, kvality a užívání antimikrobiálních látek v oblasti lidského zdraví

1

Jsou vypracovány vnitrostátní politiky a předpisy podporující vhodné používání antimikrobiálních látek/aktivity v oblasti dohledu nad antimikrobiálními látkami pro komunitní prostředí a zdravotnická zařízení.

2

Jsou k dispozici pokyny pro vhodné používání antimikrobiálních látek a v některých zdravotnických zařízeních jsou zavedeny programy dohledu nad antimikrobiálními látkami. V rámci vnitrostátního seznamu esenciálních léčiv byla zavedena nejnovější klasifikace antibiotik WHO AWaRe.

3

Ve zdravotnických zařízeních po celé zemi jsou zavedeny pokyny a postupy umožňující vhodné používání antimikrobiálních látek. Fungující programy dohledu v oblasti AMR ve všech významných zdravotnických zařízeních. Provádí se monitorování spotřeby antibiotik na základě nejnovější klasifikace antibiotik AWaRe.

4

Pro všechny hlavní soubory příznaků jsou zavedeny pokyny pro optimalizaci používání antibiotik a údaje o jejich používání jsou systematicky předávány předepisujícím lékařům. Klasifikace antibiotik AWaRe je začleněna do strategií dohledu nad antimikrobiálními látkami. Provádí se důkladné vnitrostátní monitorování spotřeby antibiotik.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.12.8

Sledování antimikrobiální rezistence

Uveďte níže odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o sledování antimikrobiální rezistence.

Poznámka: Níže uvedené úrovně ukazatelů byly upraveny na základě znění společného externího hodnocení (10), otázky P4.2 týkající se sledování antimikrobiální rezistence.

Ukazatel

1–5

Úroveň

Žádná nebo omezená kapacita pro vytváření, shromažďování a vykazování údajů (testování citlivosti k antibiotikům a doprovodné klinické a epidemiologické údaje)

1

Údaje o antimikrobiální rezistenci jsou shromažďovány na místní úrovni, pokud jde o běžné patogeny u hospitalizovaných a komunitních pacientů, ale shromažďování údajů nemusí využívat standardní přístup a neexistuje celostátní koordinace a/nebo řízení kvality.

2

Údaje o antimikrobiální rezistenci u běžných patogenů jsou shromažďovány na vnitrostátní úrovni, ale neexistuje celostátní koordinace a standardizace.

3

Existuje standardizovaný vnitrostátní systém sledování antimikrobiální rezistence, který shromažďuje údaje o běžných patogenech u hospitalizovaných a komunitních pacientů, se zavedenou sítí míst sledování, určenou národní referenční laboratoří pro antimikrobiální rezistenci a národním koordinačním centrem, které vypracovává zprávy o antimikrobiální rezistenci.

4

Kromě výše uvedeného se údaje z vnitrostátního systému pro sledování antimikrobiálními rezistence analyzují, interpretují a hlásí společně s údaji o spotřebě a/nebo používání antimikrobiálních látek v oblasti lidského zdraví a existuje snaha analyzovat podobné údaje napříč sektory (lidské zdraví, zdraví zvířat a zemědělství).

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

Infekce spojené se zdravotní péčí

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| B.12.9 | Hlavní výzvy

  Jakým největším výzvám v současné době čelí vaše země při řešení infekcí spojených se zdravotní péčí? Vyberte tři výzvy a seřaďte je od 3 – nejdůležitější po 1 – nejméně důležitá: | Nepoužije se |
| Zavádění preventivních a kontrolních opatření do běžné praxe | |
| Rozpočtová omezení | |
| Neexistence právního rámce nebo nedostatečný právní rámec | |
| Nedostatek lidských zdrojů | |
| Omezení infrastruktury (např. nedostatek jednolůžkových pokojů, staré nemocniční budovy atd.) | |
| Nedostatečná informovanost zdravotnických pracovníků, např. lékařů, zdravotních sester, lékárníků atd., a široké veřejnosti | |
| Omezený přístup k některým antimikrobiálním látkám, např. k antibiotikům s užším spektrem a novým antimikrobiálním látkám | |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

B.12.9

Hlavní výzvy

Jakým největším výzvám v současné době čelí vaše země při řešení infekcí spojených se zdravotní péčí? Vyberte tři výzvy a seřaďte je od 3 – nejdůležitější po 1 – nejméně důležitá:

Nepoužije se

Zavádění preventivních a kontrolních opatření do běžné praxe

Rozpočtová omezení

Neexistence právního rámce nebo nedostatečný právní rámec

Nedostatek lidských zdrojů

Omezení infrastruktury (např. nedostatek jednolůžkových pokojů, staré nemocniční budovy atd.)

Nedostatečná informovanost zdravotnických pracovníků, např. lékařů, zdravotních sester, lékárníků atd., a široké veřejnosti

Omezený přístup k některým antimikrobiálním látkám, např. k antibiotikům s užším spektrem a novým antimikrobiálním látkám

—

Doplňující poznámky:

B.12.10

Sledování infekcí spojených se zdravotní péčí

Uveďte níže odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o sledování infekcí spojených se zdravotní péčí.

Poznámka: Níže uvedené úrovně ukazatelů byly upraveny na základě znění společného externího hodnocení (11), otázky R4.2 týkající se sledování infekcí spojených se zdravotní péčí.

Ukazatel

1–5

Úroveň

Není k dispozici ani se nepřipravuje žádný vnitrostátní program ani vnitrostátní strategický plán v oblasti sledování infekcí spojených se zdravotní péčí, včetně patogenů, které jsou rezistentní vůči antimikrobiálním látkám a/nebo u nichž často dochází k hromadným výskytům nákazy.

1

Je k dispozici vnitrostátní strategický plán v oblasti sledování infekcí spojených se zdravotní péčí (včetně patogenů, které jsou rezistentní vůči antimikrobiálním látkám a/nebo u nichž často dochází k hromadným výskytům nákazy), ale není prováděn.

2

Je k dispozici vnitrostátní strategický plán v oblasti sledování infekcí spojených se zdravotní péčí (včetně patogenů, které jsou rezistentní vůči antimikrobiálním látkám a/nebo u nichž často dochází k hromadným výskytům nákazy), který je prováděn prostřednictvím vnitrostátního programu a systému pro shromažďování údajů, jejich analýzu a zpětnou vazbu. Vybraná zařízení sekundární a terciární zdravotní péče provádějí sledování infekcí spojených se zdravotní péčí (jak je uvedeno výše) a poskytují včasnou a pravidelnou zpětnou vazbu vedoucím pracovníkům a zdravotnickým pracovníkům.

3

Je k dispozici vnitrostátní strategický plán v oblasti sledování infekcí spojených se zdravotní péčí (včetně patogenů, které jsou rezistentní vůči antimikrobiálním látkám a/nebo u nichž často dochází k hromadným výskytům nákazy), který je prováděn na celostátní úrovni ve všech zařízeních sekundární a terciární zdravotní péče prostřednictvím vnitrostátního systému v souladu s doporučeními WHO o základních složkách prevence a kontroly infekcí. Jsou k dispozici pravidelné zprávy pro poskytování zpětné vazby.

4

Je k dispozici vnitrostátní strategický plán v oblasti sledování infekcí spojených se zdravotní péčí (včetně patogenů, které jsou rezistentní vůči antimikrobiálním látkám a/nebo u nichž často dochází k hromadným výskytům nákazy), který je prováděn na celostátní úrovni ve všech zařízeních sekundární a terciární zdravotní péče prostřednictvím vnitrostátního programu a systému v souladu s doporučeními WHO o základních složkách prevence a kontroly infekcí. Údaje jsou průběžně a včas sdíleny a využívány jako podklad pro preventivní opatření. Kvalita a dopad systému jsou pravidelně vyhodnocovány a podle toho jsou přijímána opatření ke zlepšení.

5

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

13.   Koordinační a podpůrné funkce na úrovni Unie

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| B.13.1 | Zahrnují právní nástroje vašeho členského státu pro reakci na stav ohrožení veřejného zdraví koordinaci a spolupráci na rozhraní mezi jednotlivými státy a Unií během stavu ohrožení veřejného zdraví? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud jiné, popište: |

Otázka

Ukazatel

B.13.1

Zahrnují právní nástroje vašeho členského státu pro reakci na stav ohrožení veřejného zdraví koordinaci a spolupráci na rozhraní mezi jednotlivými státy a Unií během stavu ohrožení veřejného zdraví? (ano/ne/jiné)

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

B.13.2

Je zástupce vašeho členského státu ve Výboru pro zdravotní bezpečnost během mimořádné situace v oblasti zdraví začleněn do koordinačních struktur na vnitrostátní úrovni, zejména za účelem podpory toku informací mezi vaším členským státem a Výborem pro zdravotní bezpečnost? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ne, jaká je úloha zástupce ve Výboru pro zdravotní bezpečnost při reakci na vnitrostátní úrovni na mimořádné situace, a pokud během stavu ohrožení veřejného zdraví nefunguje jako styčný bod s Výborem pro zdravotní bezpečnost, kdo tuto úlohu styčného bodu zastává? |
| --- | --- |

—

Pokud ne, jaká je úloha zástupce ve Výboru pro zdravotní bezpečnost při reakci na vnitrostátní úrovni na mimořádné situace, a pokud během stavu ohrožení veřejného zdraví nefunguje jako styčný bod s Výborem pro zdravotní bezpečnost, kdo tuto úlohu styčného bodu zastává?

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

B.13.3

Je operační středisko pro stav ohrožení veřejného zdraví nebo systém řízení mimořádných událostí vašeho členského státu interoperabilní s modulem systému včasného varování a reakce pro řízení mimořádných událostí a/nebo krizí? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

B.13.4

Začlenil nebo zohlednil váš členský stát v posledních třech letech stanoviska a pokyny Výboru pro zdravotní bezpečnost týkající se prevence a kontroly vážných přeshraničních zdravotních hrozeb? (ano/ne/jiné/částečně)

| — | Pokud ano, popište jak. |
| --- | --- |

—

Pokud ano, popište jak.

| — | Pokud ne, popište proč. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište proč.

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | Pokud částečně, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud částečně, popište:

Nepoužije se

B.13.5

Začlenil nebo zohlednil váš členský stát v posledních třech letech doporučení Komise týkající se společných dočasných opatření v oblasti veřejného zdraví? (ano/ne/jiné/částečně)

| — | Pokud ano, popište jak. |
| --- | --- |

—

Pokud ano, popište jak.

| — | Pokud ne, popište proč. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište proč.

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | Pokud částečně, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud částečně, popište:

Nepoužije se

B.13.6

Začlenil nebo zohlednil váš členský stát v posledních třech letech doporučení ECDC týkající se reakce na zdravotní hrozby? (ano/ne/jiné/částečně)

| — | Pokud ano, popište jak. |
| --- | --- |

—

Pokud ano, popište jak.

| — | Pokud ne, popište proč. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište proč.

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | Pokud částečně, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud částečně, popište:

Nepoužije se

B.13.7

Uveďte, zda jsou v procesu plánování připravenosti a reakce vašeho členského státu zohledněny následující podpůrné úlohy, funkce a nástroje Komise a příslušných agentur a subjektů Unie:

Nepoužije se

ano/ne

Zdravotnická evakuační podpora prostřednictvím systému včasného varování a reakce (EWRS)

Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) pro konzulární a repatriační podporu

Generální ředitelství pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci (GŘ ECHO) a jeho podpůrné kapacity, včetně kapacit v rámci rezervy ResEU a projektů mechanismu civilní ochrany Unie v oblasti prevence a připravenosti (např. výběrová řízení a granty na rozvoj přeshraničních zdravotnických projektů)

Generální ředitelství pro mimořádné situace v oblasti zdraví a reakci (GŘ HERA) pro podporu výzkumu a vývoje, výroby, vytváření zásob a nasazení zdravotnických protiopatření

Kancelář pro mimořádné situace při GŘ HERA

Nástroje pro mobilizaci finančních prostředků EU pro rychlý výzkum

Posouzení rizik ECDC

Posouzení rizik Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA)

Posouzení rizik Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA)

Posouzení rizik Evropské agentury pro chemické látky (ECHA)

Posouzení rizik Evropské agentury pro životní prostředí (EEA)

Posouzení rizik Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA)

Posouzení rizik prováděná ve spolupráci s Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), pokud hrozba pochází z teroristické nebo trestné činnosti

Technické zprávy a pokyny ECDC

Posouzení rizik Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

Ad hoc podpora ze strany ECDC v oblasti připravenosti a reakce na propuknutí nemoci (např. pracovní skupina EU pro oblast zdraví)

Referenční laboratoře EU

Jiné, upřesněte:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.13.8

| — | Zohledňuje váš členský stát plán prevence, připravenosti a reakce Unie vypracovaný v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2022/2371 tím, že do plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) vašeho členského států zahrnuje rovněž prvky přeshraniční meziregionální připravenosti? Pokud ano, popište jak. |
| --- | --- |

—

Zohledňuje váš členský stát plán prevence, připravenosti a reakce Unie vypracovaný v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2022/2371 tím, že do plánu připravenosti a reakce nebo rovnocenného dokumentu (dokumentů) vašeho členského států zahrnuje rovněž prvky přeshraniční meziregionální připravenosti? Pokud ano, popište jak.

| — | Pokud ne, popište proč. |
| --- | --- |

—

Pokud ne, popište proč.

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

14.   Vývoj a hodnocení výzkumu s cílem poskytnout informace a urychlit připravenost na mimořádné situace

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| B.14.1 | Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o úlohu výzkumu v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech): | Ukazatel
  1–5 nebo „nepoužije se“ |
| | Úroveň |
| Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět, protože nemá plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty). | Nepoužije se |
| Plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) je zaveden, ale neobsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace. | 1 |
| Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, ale nejsou vyčleněny žádné finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví. | 2 |
| Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, a jsou vyčleněny finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví. | 3 |
| Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, jsou vyčleněny finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví a je zaveden postup pro jejich rychlou mobilizaci. | 4 |
| Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, jsou vyčleněny finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví, je zaveden postup pro jejich rychlou mobilizaci a jsou posíleny kapacity pro výzkum a inovace. | 5 |
| — | V případě úrovně 2 nebo vyšší: zahrnuje strategie pro výzkum a inovace pro mimořádné situace (v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech)) proces propojení potřeb v oblasti veřejného zdraví s prioritami a potřebami výzkumu? (ano/ne/jiné)






  — | Pokud ano, popište tento proces. |

Otázka

Ukazatel

B.14.1

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o úlohu výzkumu v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech):

Ukazatel

1–5 nebo „nepoužije se“

Úroveň

Členský stát na tuto otázku nemůže odpovědět, protože nemá plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty).

Nepoužije se

Plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty) je zaveden, ale neobsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace.

1

Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, ale nejsou vyčleněny žádné finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví.

2

Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, a jsou vyčleněny finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví.

3

Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, jsou vyčleněny finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví a je zaveden postup pro jejich rychlou mobilizaci.

4

Je zaveden plán připravenosti a reakce nebo rovnocenný dokument (dokumenty), který obsahuje strategii pro výzkum a inovace pro mimořádné situace, jsou vyčleněny finanční prostředky na provádění výzkumu během mimořádných situací v oblasti zdraví, je zaveden postup pro jejich rychlou mobilizaci a jsou posíleny kapacity pro výzkum a inovace.

5

—

V případě úrovně 2 nebo vyšší: zahrnuje strategie pro výzkum a inovace pro mimořádné situace (v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech)) proces propojení potřeb v oblasti veřejného zdraví s prioritami a potřebami výzkumu? (ano/ne/jiné)

—

Pokud ano, popište tento proces.

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

B.14.2

Je váš členský stát součástí i) národní, ii) celounijní nebo iii) mezinárodní sítě míst klinických hodnocení nebo kohort na podporu účasti v rozsáhlých hodnoceních, která mají větší šanci dosáhnout smysluplných výsledků v omezeném časovém rámci? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, upřesněte (název a úroveň) |
| --- | --- |

—

Pokud ano, upřesněte (název a úroveň)

Nepoužije se

Národní

Celounijní

Mezinárodní

Místa klinických hodnocení

Mezinárodní síť kohort

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

B.14.3

Má váš členský stát zavedeny postupy pro vytvoření harmonizovaných protokolů a shromažďování údajů v rámci těchto sítí? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, upřesněte, jaké: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, upřesněte, jaké:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

B.14.4

Má váš členský stát zavedeny postupy pro rychlou akreditaci míst a pro urychlené koordinované (mezi příslušnými vnitrostátními orgány a etickými komisemi) posuzování a povolování klinických hodnocení v případě stavu ohrožení veřejného zdraví? (ano/ne/jiné)

| — | Pokud ano, upřesněte, včetně spolupráce s etickými komisemi: |
| --- | --- |

—

Pokud ano, upřesněte, včetně spolupráce s etickými komisemi:

| — | Pokud jiné, popište: |
| --- | --- |

—

Pokud jiné, popište:

Nepoužije se

B.14.5

Uveďte, zda váš členský stát má přístup týkající se operativního výzkumu (např. v rámci akce), který zahrnuje:

Nepoužije se

Ano

Ne

Připravenost na výzkum, včetně předem připravených protokolů, partnerství, rolí a odpovědností, v předstihu před mimořádnou situací v oblasti zdraví

Zavedené operační nástroje, aby byly v případě stavu ohrožení veřejného zdraví k dispozici potřebné zdroje s prostředky pro rychlé financování

Zavedené operační nástroje pro rychlé etické schválení a sdílení údajů v případě stavu ohrožení veřejného zdraví.

| — | Doplňující poznámky: |
| --- | --- |

—

Doplňující poznámky:

15.   Prvky týkající se obnovy

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| B.15.1 | Uveďte úroveň vašeho členského státu, pokud jde o plán obnovy vašeho členského státu nebo oddíl o obnově ve vašem plánu prevence, připravenosti a reakce nebo rovnocenném dokumentu (dokumentech): | Ukazatel
  1–5 |
| | Úroveň |
| Není k dispozici plán obnovy nebo oddíl o obnově v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech). | 1 |
| Plán obnovy nebo příslušný oddíl je k dispozici. | 2 |
| Plán obnovy nebo příslušný oddíl obsahuje proces shromažďování získaných zkušeností pomocí přezkumů po uplynutí opatření nebo přezkumů během opatření a jejich začlenění do praxe prostřednictvím akčního plánu nebo na takový proces odkazuje. | 3 |
| Plán obnovy obsahuje proces shromažďování získaných zkušeností pomocí přezkumů po uplynutí opatření nebo přezkumů během opatření a jejich začlenění do praxe v rámci zastřešujícího rámce, jako je národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný rámec, nebo na takový proces odkazuje. Tento proces je prováděn a pravidelně monitorován na vnitrostátní úrovni. | 4 |
| Obnova zahrnuje proces shromažďování získaných zkušeností pomocí přezkumů po uplynutí opatření nebo přezkumů během opatření a jejich začlenění do praxe prostřednictvím národního akčního plánu pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenného rámce nebo na takový proces odkazuje. Tento proces je prováděn a pravidelně monitorován na vnitrostátní a regionální (nižší než celostátní) úrovni. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

B.15.1

Uveďte úroveň vašeho členského státu, pokud jde o plán obnovy vašeho členského státu nebo oddíl o obnově ve vašem plánu prevence, připravenosti a reakce nebo rovnocenném dokumentu (dokumentech):

Ukazatel

1–5

Úroveň

Není k dispozici plán obnovy nebo oddíl o obnově v plánu připravenosti a reakce nebo v rovnocenném dokumentu (dokumentech).

1

Plán obnovy nebo příslušný oddíl je k dispozici.

2

Plán obnovy nebo příslušný oddíl obsahuje proces shromažďování získaných zkušeností pomocí přezkumů po uplynutí opatření nebo přezkumů během opatření a jejich začlenění do praxe prostřednictvím akčního plánu nebo na takový proces odkazuje.

3

Plán obnovy obsahuje proces shromažďování získaných zkušeností pomocí přezkumů po uplynutí opatření nebo přezkumů během opatření a jejich začlenění do praxe v rámci zastřešujícího rámce, jako je národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný rámec, nebo na takový proces odkazuje. Tento proces je prováděn a pravidelně monitorován na vnitrostátní úrovni.

4

Obnova zahrnuje proces shromažďování získaných zkušeností pomocí přezkumů po uplynutí opatření nebo přezkumů během opatření a jejich začlenění do praxe prostřednictvím národního akčního plánu pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenného rámce nebo na takový proces odkazuje. Tento proces je prováděn a pravidelně monitorován na vnitrostátní a regionální (nižší než celostátní) úrovni.

5

—

Doplňující poznámky:

16.   Opatření přijatá k odstranění nedostatků zjištěných při provádění plánů prevence, připravenosti a reakce

| | Otázka | Ukazatel |
| --- | --- | --- |
| B.16.1 | Nahrajte poslední výroční zprávu, kterou váš členský stát jako smluvní strana MZP podal prostřednictvím národního kontaktního místa MZP Světové zdravotnické organizaci, ve formátu pdf. | Ukazatele
  MZP |
| B.16.2 | Uveďte, zda váš členský stát v posledních třech letech použil některý z následujících doplňkových mechanismů k posouzení provádění kapacit podle MZP a plánování prevence, připravenosti a reakce:

  V příslušných případech zaškrtněte: | Nepoužije se |
| | Dokončeno v posledních třech letech? (Ano/Ne)
  (V případě zveřejnění uveďte odkaz.) |
| Společné externí hodnocení | |
| Přezkumy během opatření | |
| Přezkumy po uplynutí opatření | |
| SimEx | |
| Společné posuzování a zjišťování událostí | |
| Jiné: uveďte | |
| |
| B.16.3 | Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o národní akční plán pro zdravotní bezpečnost navržený WHO nebo rovnocenný systém: | Ukazatel
  1–5 |
| | úroveň |
| Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém není vypracován nebo jeho vypracování probíhá. | 1 |
| Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém je vypracován, ale ještě není v souladu s přístupem mezirezortní spolupráce a „jednoho zdraví“ pro všechna nebezpečí. | 2 |
| Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém je vypracován a je v souladu s přístupem mezirezortní spolupráce a „jednoho zdraví“ pro všechna nebezpečí, včetně vymezených rolí, odpovědností a mechanismu spolupráce. | 3 |
| Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém je vypracován a je v souladu s přístupem mezirezortní spolupráce a „jednoho zdraví“ pro všechna nebezpečí, včetně vymezených rolí, odpovědností a mechanismu spolupráce. Kromě toho bylo provedeno nákladové vyčíslení národního akčního plánování pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenného systému. | 4 |
| Jako úroveň 4, a navíc je prováděna alespoň jedna plánovaná činnost. | 5 |
| — | Doplňující poznámky: |

Otázka

Ukazatel

B.16.1

Nahrajte poslední výroční zprávu, kterou váš členský stát jako smluvní strana MZP podal prostřednictvím národního kontaktního místa MZP Světové zdravotnické organizaci, ve formátu pdf.

Ukazatele

MZP

B.16.2

Uveďte, zda váš členský stát v posledních třech letech použil některý z následujících doplňkových mechanismů k posouzení provádění kapacit podle MZP a plánování prevence, připravenosti a reakce:

V příslušných případech zaškrtněte:

Nepoužije se

Dokončeno v posledních třech letech? (Ano/Ne)

(V případě zveřejnění uveďte odkaz.)

Společné externí hodnocení

Přezkumy během opatření

Přezkumy po uplynutí opatření

SimEx

Společné posuzování a zjišťování událostí

Jiné: uveďte

B.16.3

Uveďte odpovídající úroveň vašeho členského státu, pokud jde o národní akční plán pro zdravotní bezpečnost navržený WHO nebo rovnocenný systém:

Ukazatel

1–5

úroveň

Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém není vypracován nebo jeho vypracování probíhá.

1

Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém je vypracován, ale ještě není v souladu s přístupem mezirezortní spolupráce a „jednoho zdraví“ pro všechna nebezpečí.

2

Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém je vypracován a je v souladu s přístupem mezirezortní spolupráce a „jednoho zdraví“ pro všechna nebezpečí, včetně vymezených rolí, odpovědností a mechanismu spolupráce.

3

Národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém je vypracován a je v souladu s přístupem mezirezortní spolupráce a „jednoho zdraví“ pro všechna nebezpečí, včetně vymezených rolí, odpovědností a mechanismu spolupráce. Kromě toho bylo provedeno nákladové vyčíslení národního akčního plánování pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenného systému.

4

Jako úroveň 4, a navíc je prováděna alespoň jedna plánovaná činnost.

5

—

Doplňující poznámky:

| — | V případě úrovně 1: uveďte, zda váš členský stát plánuje zahájit národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém: |
| --- | --- |

—

V případě úrovně 1: uveďte, zda váš členský stát plánuje zahájit národní akční plán pro zdravotní bezpečnost nebo rovnocenný systém:

| — | Všechny úrovně: pokud váš členský stát nepoužívá národní akční plán pro zdravotní bezpečnost, popište rovnocenný systém: |
| --- | --- |

—

Všechny úrovně: pokud váš členský stát nepoužívá národní akční plán pro zdravotní bezpečnost, popište rovnocenný systém:

C.   Jiné

| C.1 | Popište své představy o tom, jaké další kroky by Komise mohla podniknout na podporu provádění plánování prevence, připravenosti, reakce a obnovy v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami: |
| --- | --- |
| C.2 | Uveďte jakékoli připomínky nebo vysvětlení k výše uvedeným otázkám, a pokud to považujete za potřebné, vyjmenujte všechny relevantní činnosti, které vaše země provedla, nebo poskytněte další informace, jež se vztahují k tématu tohoto dotazníku: |

C.1

Popište své představy o tom, jaké další kroky by Komise mohla podniknout na podporu provádění plánování prevence, připravenosti, reakce a obnovy v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami:

C.2

Uveďte jakékoli připomínky nebo vysvětlení k výše uvedeným otázkám, a pokud to považujete za potřebné, vyjmenujte všechny relevantní činnosti, které vaše země provedla, nebo poskytněte další informace, jež se vztahují k tématu tohoto dotazníku:

---

(1)  V této otázce se organizací rozumí oficiálně pověřená skupina odpovědná za provádění nouzového plánu.

(2)  Automatizací se rozumí začlenění procesu dozoru do systému poskytování zdravotní péče s automatickým získáváním a sdílením příslušných informací nebo jiný typ automatizace, který snižuje závislost na lidských zdrojích.

(3)  Zde se jedná o koordinaci mezi sektory, jako je bezpečnost, soudnictví, obrana a civilní ochrana, která umožňuje specifický mechanismus přípravy a reakce na záměrné vypuštění.

(4)  Zásoby léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, které mají členské státy k dispozici pro záchranu životů v krizových situacích.

(5)  Jako je plán reakce a operační plán nemocnice.

(6)  To může zahrnovat sektory zdravotnictví, civilní ochrany a ochrany hranic pro případné provádění specializovaných opatření, jako jsou karanténa, screening, nefarmaceutická opatření atd.

(7)  https://www.who.int/publications/m/item/tripartite-amr-country-self-assessment-survey---tracss-(6.0)-2022

(8)  Nástroj společného externího hodnocení (Joint External Evaluation, JEE) vyvinutý Světovou zdravotnickou organizací, třetí vydání, 2022.

(9)  Tamtéž.

(10)  Tamtéž.

(11)  Tamtéž.

---

ROZHODNUTÍ

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/142

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1809

ze dne 14. září 2023,

kterým se stanoví kritéria ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky

(oznámeno pod číslem C(2023) 6024)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem pro ekoznačku Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle nařízení (ES) č. 66/2010 lze ekoznačku EU udělit produktům, které mají během celého svého životního cyklu menší dopad na životní prostředí. |
| --- | --- |

(1)

Podle nařízení (ES) č. 66/2010 lze ekoznačku EU udělit produktům, které mají během celého svého životního cyklu menší dopad na životní prostředí.

| (2) | Nařízení (ES) č. 66/2010 uvádí, že konkrétní kritéria ekoznačky EU mají být stanovena podle skupin produktů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 66/2010 uvádí, že konkrétní kritéria ekoznačky EU mají být stanovena podle skupin produktů.

| (3) | Rozhodnutím Komise 2014/763/EU (2) byla stanovena kritéria ekoznačky EU a související požadavky na posuzování a ověřování pro skupinu produktů „savé hygienické výrobky“. Doba platnosti těchto kritérií a požadavků byla rozhodnutím Komise (EU) 2018/1590 (3) prodloužena do 31. prosince 2023. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Komise 2014/763/EU (2) byla stanovena kritéria ekoznačky EU a související požadavky na posuzování a ověřování pro skupinu produktů „savé hygienické výrobky“. Doba platnosti těchto kritérií a požadavků byla rozhodnutím Komise (EU) 2018/1590 (3) prodloužena do 31. prosince 2023.

| (4) | Aby byly lépe reflektovány osvědčené postupy na trhu u dané skupiny produktů a byl zohledněn vývoj politiky, potenciální budoucí příležitosti pro větší využívání a poptávka trhu po udržitelných produktech, je vhodné stanovit pro savé hygienické výrobky nový soubor kritérií. Rovněž je vhodné stanovit soubor kritérií pro opakovaně použitelné menstruační kalíšky jako udržitelnou alternativu s potenciálně rostoucím trhem. |
| --- | --- |

(4)

Aby byly lépe reflektovány osvědčené postupy na trhu u dané skupiny produktů a byl zohledněn vývoj politiky, potenciální budoucí příležitosti pro větší využívání a poptávka trhu po udržitelných produktech, je vhodné stanovit pro savé hygienické výrobky nový soubor kritérií. Rovněž je vhodné stanovit soubor kritérií pro opakovaně použitelné menstruační kalíšky jako udržitelnou alternativu s potenciálně rostoucím trhem.

| (5) | Ve zprávě o kontrole účelnosti ekoznačky EU (4) ze dne 30. června 2017, která přezkoumávala provádění nařízení (ES) č. 66/2010, bylo shledáno, že je zapotřebí vyvinout strategičtější přístup k ekoznačce EU a tam, kde je to vhodné, mimo jiné sloučit skupiny produktů, které spolu úzce souvisejí. |
| --- | --- |

(5)

Ve zprávě o kontrole účelnosti ekoznačky EU (4) ze dne 30. června 2017, která přezkoumávala provádění nařízení (ES) č. 66/2010, bylo shledáno, že je zapotřebí vyvinout strategičtější přístup k ekoznačce EU a tam, kde je to vhodné, mimo jiné sloučit skupiny produktů, které spolu úzce souvisejí.

| (6) | V souladu s těmito závěry a po konzultaci s Výborem pro ekoznačku EU je vhodné spojit ve stejném rozhodnutí skupinu produktů „savé hygienické výrobky“ se skupinou produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“, neboť obě skupiny produktů plní stejnou funkci. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s těmito závěry a po konzultaci s Výborem pro ekoznačku EU je vhodné spojit ve stejném rozhodnutí skupinu produktů „savé hygienické výrobky“ se skupinou produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“, neboť obě skupiny produktů plní stejnou funkci.

| (7) | V souladu s nařízením (ES) č. 66/2010 se ekoznačka EU neuděluje žádnému druhu zdravotnických prostředků, včetně prostředků definovaných v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (5). |
| --- | --- |

(7)

V souladu s nařízením (ES) č. 66/2010 se ekoznačka EU neuděluje žádnému druhu zdravotnických prostředků, včetně prostředků definovaných v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (5).

| (8) | Nový akční plán pro oběhové hospodářství pro čistší a konkurenceschopnější Evropu (6), přijatý dne 11. března 2020, stanoví, že požadavky na delší životnost, recyklovatelnost a obsah recyklovaného materiálu mají být do kritérií ekoznačky EU zahrnuty systematičtěji. |
| --- | --- |

(8)

Nový akční plán pro oběhové hospodářství pro čistší a konkurenceschopnější Evropu (6), přijatý dne 11. března 2020, stanoví, že požadavky na delší životnost, recyklovatelnost a obsah recyklovaného materiálu mají být do kritérií ekoznačky EU zahrnuty systematičtěji.

| (9) | Cílem revidovaných kritérií ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky by měla být zejména propagace produktů, které mají během svého životního cyklu omezený dopad na životní prostředí a při jejichž výrobě se uplatňují účinné postupy co do využívání materiálů a energií. Revidovaná kritéria ekoznačky EU podporují zejména výrobky, které mají omezený dopad, pokud jde o emise, které se při výrobě uvolňují do vody a ovzduší, při jejichž výrobě se používají suroviny získané z udržitelně obhospodařovaných lesů a které splňují přísné požadavky na škodlivé látky. Aby se přispělo k přechodu na hospodářství, které bude více oběhové, podporují navíc kritéria používání papírových a/nebo kartonových obalů, pokud je to možné, jako alternativu k plastovým obalům a obaly s recyklovaným obsahem, které lze snadno recyklovat. |
| --- | --- |

(9)

Cílem revidovaných kritérií ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky by měla být zejména propagace produktů, které mají během svého životního cyklu omezený dopad na životní prostředí a při jejichž výrobě se uplatňují účinné postupy co do využívání materiálů a energií. Revidovaná kritéria ekoznačky EU podporují zejména výrobky, které mají omezený dopad, pokud jde o emise, které se při výrobě uvolňují do vody a ovzduší, při jejichž výrobě se používají suroviny získané z udržitelně obhospodařovaných lesů a které splňují přísné požadavky na škodlivé látky. Aby se přispělo k přechodu na hospodářství, které bude více oběhové, podporují navíc kritéria používání papírových a/nebo kartonových obalů, pokud je to možné, jako alternativu k plastovým obalům a obaly s recyklovaným obsahem, které lze snadno recyklovat.

| (10) | Na trhu se jako alternativa k výrobkům na jedno použití objevují opakovaně použitelné textilní výrobky. Na tyto opakovaně použitelné textilní alternativy se revidovaná kritéria ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky nevztahují; v jejich případě se mají kritická místa z hlediska ochrany životního prostředí a ekologická kritéria konkrétně přezkoumat pro účely revize kritérií ekoznačky EU pro textilní výrobky stanovených rozhodnutím Komise 2014/350/EU (7). |
| --- | --- |

(10)

Na trhu se jako alternativa k výrobkům na jedno použití objevují opakovaně použitelné textilní výrobky. Na tyto opakovaně použitelné textilní alternativy se revidovaná kritéria ekoznačky EU pro savé hygienické výrobky a opakovaně použitelné menstruační kalíšky nevztahují; v jejich případě se mají kritická místa z hlediska ochrany životního prostředí a ekologická kritéria konkrétně přezkoumat pro účely revize kritérií ekoznačky EU pro textilní výrobky stanovených rozhodnutím Komise 2014/350/EU (7).

| (11) | S přihlédnutím k inovačnímu cyklu u těchto skupin produktů by nová kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování měly platit do 31. prosince 2029. |
| --- | --- |

(11)

S přihlédnutím k inovačnímu cyklu u těchto skupin produktů by nová kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování měly platit do 31. prosince 2029.

| (12) | Z důvodů právní jistoty by rozhodnutí 2014/763/EU mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(12)

Z důvodů právní jistoty by rozhodnutí 2014/763/EU mělo být zrušeno.

| (13) | Pro výrobce, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka EU pro savé hygienické výrobky na základě kritérií uvedených v rozhodnutí 2014/763/EU, by mělo být k dispozici přechodné období, aby měli dostatek času na přizpůsobení svých výrobků novým kritériím a požadavkům. Po omezenou dobu po přijetí tohoto rozhodnutí by výrobci savých hygienických výrobků měli mít možnost podávat žádosti buď na základě kritérií stanovených rozhodnutím 2014/763/EU, nebo na základě nových kritérií stanovených tímto rozhodnutím. V přechodném období by mělo být rovněž povoleno používat ekoznačky EU udělené v souladu s kritérii stanovenými v rozhodnutí 2014/763/EU. |
| --- | --- |

(13)

Pro výrobce, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka EU pro savé hygienické výrobky na základě kritérií uvedených v rozhodnutí 2014/763/EU, by mělo být k dispozici přechodné období, aby měli dostatek času na přizpůsobení svých výrobků novým kritériím a požadavkům. Po omezenou dobu po přijetí tohoto rozhodnutí by výrobci savých hygienických výrobků měli mít možnost podávat žádosti buď na základě kritérií stanovených rozhodnutím 2014/763/EU, nebo na základě nových kritérií stanovených tímto rozhodnutím. V přechodném období by mělo být rovněž povoleno používat ekoznačky EU udělené v souladu s kritérii stanovenými v rozhodnutí 2014/763/EU.

| (14) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Skupina produktů „savé hygienické výrobky“ zahrnuje jakýkoli výrobek, jehož funkcí je absorbovat a zadržovat lidské tekutiny, jako je moč, výkaly, pot, menstruační tekutina nebo mléko, s výjimkou textilních výrobků. Skupina produktů „savé hygienické výrobky“ zahrnuje výrobky určené k soukromému i profesionálnímu použití.

2.   Skupina produktů „savé hygienické výrobky“ nezahrnuje výrobky spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) 2017/745.

Článek 2

1.   Skupina produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“ zahrnuje opakovaně použitelné pružné kalíšky nebo bariéry, které se nosí uvnitř těla a jejichž funkcí je zadržet a shromažďovat menstruační tekutinu a které jsou vyrobeny ze silikonu nebo jiných elastomerů.

2.   Skupina produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“ nezahrnuje výrobky spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) 2017/745.

Článek 3

1.   Aby mohla být výrobku udělena ekoznačka EU podle nařízení (ES) č. 66/2010 pro skupinu produktů „savé hygienické výrobky“, musí být výrobek v souladu s definicí této skupiny produktů uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí a musí splňovat příslušná kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování stanovené v příloze I tohoto rozhodnutí.

2.   Aby mohla být výrobku udělena ekoznačka EU podle nařízení (ES) č. 66/2010 pro skupinu produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“, musí být výrobek v souladu s definicí této skupiny produktů uvedené v článku 2 tohoto rozhodnutí a musí splňovat příslušná kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování stanovené v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Kritéria ekoznačky EU pro skupinu produktů „savé hygienické výrobky“ a pro skupinu produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“ a související požadavky na posuzování a ověřování jsou platné do 31. prosince 2029.

Článek 5

1.   Pro správní účely se skupině produktů „savé hygienické výrobky“ přiděluje číselný kód „047“.

2.   Pro správní účely se skupině produktů „opakovaně použitelné menstruační kalíšky“ přiděluje číselný kód „055“.

Článek 6

Rozhodnutí 2014/763/EU se zrušuje.

Článek 7

1.   Žádosti o ekoznačku EU pro skupinu produktů „savé hygienické výrobky“ podle definice v rozhodnutí 2014/763/EU podané přede dnem použitelnosti tohoto rozhodnutí se posuzují v souladu s kritérii stanovenými v rozhodnutí 2014/763/EU.

2.   Žádosti o ekoznačku EU pro produkty spadající do skupiny produktů „savé hygienické výrobky“ podané v den přijetí tohoto rozhodnutí nebo do dvou měsíců od data použitelnosti tohoto rozhodnutí může žadatel založit na kritériích stanovených buď v tomto rozhodnutí, nebo na kritériích stanovených v rozhodnutí 2014/763/EU a v souladu s těmito kritérii je posoudit.

3.   Licence na ekoznačku EU udělené na základě žádosti posouzené podle kritérií stanovených v rozhodnutí 2014/763/EU se smějí používat po dobu dvanácti měsíců ode dne použitelnosti tohoto rozhodnutí.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

Použije se ode dne 21. září 2023.

V Bruselu dne 14. září 2023.

Za Komisi

Virginijus SINKEVIČIUS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2014/763/EU ze dne 24. října 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU savým hygienickým výrobkům (Úř. věst. L 320, 6.11.2014, s. 46).

2

(3)  Rozhodnutí Komise (EU) 2018/1590 ze dne 19. října 2018, kterým se mění rozhodnutí 2012/481/EU, 2014/391/EU, 2014/763/EU a 2014/893/EU, pokud jde o dobu platnosti ekologických kritérií pro udělování ekoznačky EU některým výrobkům a souvisejících požadavků na posuzování a ověřování (Úř. věst. L 264, 23.10.2018, s. 24).

3

(4)  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o přezkumu provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (COM(2017) 355 final).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 ze dne 5. dubna 2017 o zdravotnických prostředcích, změně směrnice 2001/83/ES, nařízení (ES) č. 178/2002 a nařízení (ES) č. 1223/2009 a o zrušení směrnic Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 1).

5

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nový akční plán pro oběhové hospodářství Čistší a konkurenceschopnější Evropa (COM(2020) 98 final) (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 94).

6

(7)  Rozhodnutí Komise 2014/350/EU ze dne 5. června 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU textilním výrobkům (Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 45).

7

---

PŘÍLOHA I

Kritéria ekoznačky EU pro udělování ekoznačky EU savým hygienickým výrobkům

Kritéria ekoznačky EU jsou zacílena na nejlepší savé hygienické výrobky na trhu z hlediska environmentálního profilu. Kritéria se zaměřují na hlavní dopady na životní prostředí spojené s životním cyklem těchto výrobků a podporují aspekty oběhového hospodářství.

Požadavky na posuzování a ověřování

Aby byla určitému výrobku udělena ekoznačka EU, musí tento výrobek splnit každý požadavek. Žadatel předloží písemné potvrzení o splnění všech kritérií.

U každého kritéria jsou uvedeny zvláštní požadavky na posuzování a ověřování.

Pokud má žadatel předložit prohlášení, dokumentaci, analýzy, zprávy o zkoušce nebo jiné doklady, aby prokázal shodu s kritérii, mohou tyto doklady pocházet od žadatele nebo popřípadě jeho dodavatele (dodavatelů).

Příslušné subjekty přednostně uznávají osvědčení vydaná subjekty, které jsou akreditovány v souladu s příslušnou harmonizovanou normou pro zkušební a kalibrační laboratoře, a ověření ze strany subjektů, které jsou akreditovány v souladu s příslušnou harmonizovanou normou pro subjekty certifikující produkty, procesy a služby.

V případě potřeby mohou být použity i jiné zkušební metody než metody uvedené u jednotlivých kritérií, jestliže je příslušný subjekt posuzující žádost uzná za rovnocenné.

V případě potřeby mohou příslušné subjekty vyžadovat průkaznou dokumentaci a provádět nezávislá ověřování.

Změny související s dodavateli a místy výroby, které se týkají výrobků, jimž byla udělena ekoznačka EU, se oznamují příslušným subjektům spolu s podpůrnými informacemi, aby bylo možné ověřit, že kritéria jsou i nadále plněna.

Předpokladem je, že výrobek splňuje všechny příslušné požadavky právních předpisů země či zemí, ve kterých se má uvádět na trh. Žadatel předloží prohlášení, že výrobek tyto požadavky splňuje.

Spolu s žádostí o ekoznačku EU musí být poskytnuty tyto informace:

| a) | popis výrobku spolu s hmotností jednotlivých jednotek výrobku a celkovou hmotností výrobku; |
| --- | --- |

a)

popis výrobku spolu s hmotností jednotlivých jednotek výrobku a celkovou hmotností výrobku;

| b) | popis prodejního obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností; |
| --- | --- |

b)

popis prodejního obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností;

| c) | popis skupinového obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností; |
| --- | --- |

c)

popis skupinového obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností;

| d) | popis samostatných součástí spolu s jejich individuální hmotností; |
| --- | --- |

d)

popis samostatných součástí spolu s jejich individuální hmotností;

| e) | součásti, materiály a všechny látky použité ve výrobku, jejich hmotnost a případně jejich čísla CAS. |
| --- | --- |

e)

součásti, materiály a všechny látky použité ve výrobku, jejich hmotnost a případně jejich čísla CAS.

Pro účely této přílohy se rozumí:

| 1) | „přídatnými látkami“ látky přidávané do součástí, materiálů nebo konečného výrobku za účelem zlepšení nebo zachování některých jejich vlastností; |
| --- | --- |

1)

„přídatnými látkami“ látky přidávané do součástí, materiálů nebo konečného výrobku za účelem zlepšení nebo zachování některých jejich vlastností;

| 2) | „plastem z biologického materiálu“ plast vyrobený ze surovin z biologického materiálu jako vstupního materiálu pro jeho výrobu. Zatímco běžné plasty se vyrábějí z fosilních paliv (ropa a zemní plyn), plasty z biologického materiálu se vyrábějí z biomasy. Biomasa v současné době pochází především z rostlin pěstovaných speciálně pro použití jakožto surovina nahrazující fosilní zdroje, jako je cukrová třtina, obiloviny, olejniny nebo nepotravinářské zdroje, například dřevo. Dalšími zdroji jsou organický odpad a vedlejší produkty, jako je použitý kuchyňský olej, bagasa a tálový olej. Plasty mohou být zcela nebo částečně vyrobeny ze surovin z biologického materiálu. Plasty z biologického materiálu mohou být jak biologicky rozložitelné, tak biologicky nerozložitelné; |
| --- | --- |

2)

„plastem z biologického materiálu“ plast vyrobený ze surovin z biologického materiálu jako vstupního materiálu pro jeho výrobu. Zatímco běžné plasty se vyrábějí z fosilních paliv (ropa a zemní plyn), plasty z biologického materiálu se vyrábějí z biomasy. Biomasa v současné době pochází především z rostlin pěstovaných speciálně pro použití jakožto surovina nahrazující fosilní zdroje, jako je cukrová třtina, obiloviny, olejniny nebo nepotravinářské zdroje, například dřevo. Dalšími zdroji jsou organický odpad a vedlejší produkty, jako je použitý kuchyňský olej, bagasa a tálový olej. Plasty mohou být zcela nebo částečně vyrobeny ze surovin z biologického materiálu. Plasty z biologického materiálu mohou být jak biologicky rozložitelné, tak biologicky nerozložitelné;

| 3) | „celulózovou buničinou“ vláknitý materiál, jenž se skládá zejména z celulózy a získává se úpravou lignocelulózových materiálů pomocí jednoho nebo více vodných roztoků rozmělňovacích nebo bělicích chemikálií; |
| --- | --- |

3)

„celulózovou buničinou“ vláknitý materiál, jenž se skládá zejména z celulózy a získává se úpravou lignocelulózových materiálů pomocí jednoho nebo více vodných roztoků rozmělňovacích nebo bělicích chemikálií;

| 4) | „součástí“ jeden nebo více materiálů a chemických výrobků, které v savém hygienickém výrobku společně plní žádoucí funkci, jako je savé jádro, adhezivní materiály nebo vnější ochranná vrstva; |
| --- | --- |

4)

„součástí“ jeden nebo více materiálů a chemických výrobků, které v savém hygienickém výrobku společně plní žádoucí funkci, jako je savé jádro, adhezivní materiály nebo vnější ochranná vrstva;

| 5) | „kompozitními obaly“ jednotka obalů, která je kromě materiálů použitých na etikety, uzávěry a spoje vyrobena ze dvou nebo více různých materiálů, jež nelze ručně oddělit a které tudíž tvoří jedinou nedílnou jednotku; |
| --- | --- |

5)

„kompozitními obaly“ jednotka obalů, která je kromě materiálů použitých na etikety, uzávěry a spoje vyrobena ze dvou nebo více různých materiálů, jež nelze ručně oddělit a které tudíž tvoří jedinou nedílnou jednotku;

| 6) | „skupinovými obaly“, známými také jako sekundární obaly, obaly určené k tomu, aby v místě prodeje tvořily skupinu určitého počtu prodejních jednotek, ať již je tato skupina prodávána konečnému uživateli, nebo slouží pouze jako pomůcka pro umístění do regálů v místě prodeje nebo pro vytvoření skladové či distribuční jednotky, a které mohou být z výrobku odstraněny, aniž se tím ovlivní jeho vlastnosti; |
| --- | --- |

6)

„skupinovými obaly“, známými také jako sekundární obaly, obaly určené k tomu, aby v místě prodeje tvořily skupinu určitého počtu prodejních jednotek, ať již je tato skupina prodávána konečnému uživateli, nebo slouží pouze jako pomůcka pro umístění do regálů v místě prodeje nebo pro vytvoření skladové či distribuční jednotky, a které mohou být z výrobku odstraněny, aniž se tím ovlivní jeho vlastnosti;

| 7) | „nečistotami“ zbytky, znečišťující látky, kontaminující látky atd. z výroby, a to i z výroby surovin, které zůstávají v surovině/příměsi nebo v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech) v koncentracích nižších než 100 ppm (0,0100 % hmot., 100 mg/kg); |
| --- | --- |

7)

„nečistotami“ zbytky, znečišťující látky, kontaminující látky atd. z výroby, a to i z výroby surovin, které zůstávají v surovině/příměsi nebo v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech) v koncentracích nižších než 100 ppm (0,0100 % hmot., 100 mg/kg);

| 8) | „obsaženou látkou“ všechny látky obsažené v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech), včetně přídatných látek (např. konzervačních přísad a stabilizátorů) v surovinách. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek ve stabilizovaných výrobních podmínkách (např. formaldehyd a arylamin), jsou rovněž považovány za obsažené látky; |
| --- | --- |

8)

„obsaženou látkou“ všechny látky obsažené v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech), včetně přídatných látek (např. konzervačních přísad a stabilizátorů) v surovinách. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek ve stabilizovaných výrobních podmínkách (např. formaldehyd a arylamin), jsou rovněž považovány za obsažené látky;

| 9) | „umělými celulozovými vlákny“, známými také jako regenerovaná vlákna, vlákna vyrobená ze surové celulózy, která zahrnují viskózu, modal, lyocel, měďnaté vlákno (cupro) a triacetát; |
| --- | --- |

9)

„umělými celulozovými vlákny“, známými také jako regenerovaná vlákna, vlákna vyrobená ze surové celulózy, která zahrnují viskózu, modal, lyocel, měďnaté vlákno (cupro) a triacetát;

| 10) | „materiály“ materiály tvořící různé součásti savého hygienického výrobku, jako je viskózová buničina, bavlna nebo polypropylen (PP); |
| --- | --- |

10)

„materiály“ materiály tvořící různé součásti savého hygienického výrobku, jako je viskózová buničina, bavlna nebo polypropylen (PP);

| 11) | „obaly“ předměty z jakéhokoli materiálu, které jsou určeny k pojmutí, ochraně, dodávce nebo prezentaci výrobků nebo k manipulaci s výrobky a které lze na základě funkce, materiálu a návrhu rozčlenit na obalové formáty, a to včetně:






  a) | předmětů, které jsou zapotřebí k uzavření, nesení nebo uchování výrobku během jeho životnosti, aniž by byly jeho nedílnou součástí určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem; |
| --- | --- | --- |

11)

„obaly“ předměty z jakéhokoli materiálu, které jsou určeny k pojmutí, ochraně, dodávce nebo prezentaci výrobků nebo k manipulaci s výrobky a které lze na základě funkce, materiálu a návrhu rozčlenit na obalové formáty, a to včetně:

a)

předmětů, které jsou zapotřebí k uzavření, nesení nebo uchování výrobku během jeho životnosti, aniž by byly jeho nedílnou součástí určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem;

| b) | součástí a pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou do tohoto předmětu začleněny; |
| --- | --- |

b)

součástí a pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou do tohoto předmětu začleněny;

| c) | pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou zavěšeny přímo na výrobku nebo jsou k výrobku připevněny a plní funkci obalu, aniž by byly nedílnou součástí výrobku určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem atd.; |
| --- | --- |

c)

pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou zavěšeny přímo na výrobku nebo jsou k výrobku připevněny a plní funkci obalu, aniž by byly nedílnou součástí výrobku určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem atd.;

| 12) | „plastovými materiály“, rovněž označovanými jako „plasty“, polymery ve smyslu čl. 3 bodu 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (1), k nimž mohou být přidány přídatné nebo jiné látky a které jsou schopny plnit funkci hlavních součástí struktury konečných výrobků nebo obalů; výjimkou jsou chemicky neupravené přírodní polymery; |
| --- | --- |

12)

„plastovými materiály“, rovněž označovanými jako „plasty“, polymery ve smyslu čl. 3 bodu 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (1), k nimž mohou být přidány přídatné nebo jiné látky a které jsou schopny plnit funkci hlavních součástí struktury konečných výrobků nebo obalů; výjimkou jsou chemicky neupravené přírodní polymery;

| 13) | „polymerem“ látka, která se skládá z molekul charakterizovaných sekvencí jednoho nebo více typů monomerních jednotek. U těchto molekul musí existovat rozdělení podle molekulové hmotnosti, přičemž rozdíly v molekulové hmotnosti jsou primárně způsobeny rozdíly v počtu monomerních jednotek. Polymer obsahuje: a) prostou hmotnostní většinu molekul obsahujících nejméně tři monomerní jednotky, které jsou kovalentně vázány alespoň k jedné jiné monomerní jednotce nebo jinému reaktantu; b) méně než prostou hmotnostní většinu molekul stejné molekulové hmotnosti. V souvislosti s touto definicí se „monomerní jednotkou“ rozumí zreagovaná forma monomeru v polymeru, jak je definována v nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

13)

„polymerem“ látka, která se skládá z molekul charakterizovaných sekvencí jednoho nebo více typů monomerních jednotek. U těchto molekul musí existovat rozdělení podle molekulové hmotnosti, přičemž rozdíly v molekulové hmotnosti jsou primárně způsobeny rozdíly v počtu monomerních jednotek. Polymer obsahuje: a) prostou hmotnostní většinu molekul obsahujících nejméně tři monomerní jednotky, které jsou kovalentně vázány alespoň k jedné jiné monomerní jednotce nebo jinému reaktantu; b) méně než prostou hmotnostní většinu molekul stejné molekulové hmotnosti. V souvislosti s touto definicí se „monomerní jednotkou“ rozumí zreagovaná forma monomeru v polymeru, jak je definována v nařízení (ES) č. 1907/2006;

| 14) | „jednotkou výrobku“ nejmenší předmět, který může spotřebitel použít a který plní funkci výrobku; |
| --- | --- |

14)

„jednotkou výrobku“ nejmenší předmět, který může spotřebitel použít a který plní funkci výrobku;

| 15) | „recyklovatelností“ množství (hmotnost nebo procento) předmětu, které je dostupné pro recyklaci; |
| --- | --- |

15)

„recyklovatelností“ množství (hmotnost nebo procento) předmětu, které je dostupné pro recyklaci;

| 16) | „obsahem recyklovaného materiálu“ množství předmětu (v poměru k jeho povrchu, délce, objemu nebo hmotnosti), které je získáváno z pospotřebního nebo povýrobního recyklovaného materiálu. Pojem „předmět“ může v tomto případě odkazovat na výrobek nebo na obal; |
| --- | --- |

16)

„obsahem recyklovaného materiálu“ množství předmětu (v poměru k jeho povrchu, délce, objemu nebo hmotnosti), které je získáváno z pospotřebního nebo povýrobního recyklovaného materiálu. Pojem „předmět“ může v tomto případě odkazovat na výrobek nebo na obal;

| 17) | „recyklací“ v souladu s článkem 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (2) jakýkoli způsob využití, jímž je odpad znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní, nebo pro jiné účely. Zahrnuje přepracování organických materiálů, ale nezahrnuje energetické využití a přepracování na materiály, které mají být použity jako palivo nebo jako zásypový materiál; |
| --- | --- |

17)

„recyklací“ v souladu s článkem 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (2) jakýkoli způsob využití, jímž je odpad znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní, nebo pro jiné účely. Zahrnuje přepracování organických materiálů, ale nezahrnuje energetické využití a přepracování na materiály, které mají být použity jako palivo nebo jako zásypový materiál;

| 18) | „prodejním obalem“, známým také jako primární obal, obal, který má v místě prodeje pro konečného uživatele nebo spotřebitele představovat prodejní jednotku sestávající z výrobků a obalu; |
| --- | --- |

18)

„prodejním obalem“, známým také jako primární obal, obal, který má v místě prodeje pro konečného uživatele nebo spotřebitele představovat prodejní jednotku sestávající z výrobků a obalu;

| 19) | „samostatnou součástí“, známou také jako doplňková součást, součást obalu, která je odlišná od hlavní části obalové jednotky a může být i z jiného materiálu a kterou je třeba pro získání přístupu k výrobku zcela a trvale odstranit z hlavní obalové jednotky a která se obvykle odstraňuje samostatně a dříve než obalová jednotka. V případě savých hygienických výrobků se jedná o jakoukoli součást s ochrannou nebo hygienickou funkcí, která se odstraní před použitím výrobku, např. jednotlivý obal nebo fólie, ve které jsou v rámci prodejního obalu zabaleny některé savé hygienické výrobky (zejména tampóny a hygienické vložky), ochranný proužek nebo papír u dětských plen a hygienických vložek nebo aplikátor tamponů; |
| --- | --- |

19)

„samostatnou součástí“, známou také jako doplňková součást, součást obalu, která je odlišná od hlavní části obalové jednotky a může být i z jiného materiálu a kterou je třeba pro získání přístupu k výrobku zcela a trvale odstranit z hlavní obalové jednotky a která se obvykle odstraňuje samostatně a dříve než obalová jednotka. V případě savých hygienických výrobků se jedná o jakoukoli součást s ochrannou nebo hygienickou funkcí, která se odstraní před použitím výrobku, např. jednotlivý obal nebo fólie, ve které jsou v rámci prodejního obalu zabaleny některé savé hygienické výrobky (zejména tampóny a hygienické vložky), ochranný proužek nebo papír u dětských plen a hygienických vložek nebo aplikátor tamponů;

| 20) | „látkami identifikovanými jako látky s vlastnostmi vyvolávajícími narušení endokrinní činnosti“, rovněž označovanými jako endokrinní disruptory, látky, u nichž byly zjištěny vlastnosti vyvolávající narušení endokrinní činnosti (s účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí) podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 (seznam látek vzbuzujících mimořádné obavy pro případné zahrnutí do povolovacího postupu) nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (3) nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (4) (ES) č. 1107/2009 nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (5); |
| --- | --- |

20)

„látkami identifikovanými jako látky s vlastnostmi vyvolávajícími narušení endokrinní činnosti“, rovněž označovanými jako endokrinní disruptory, látky, u nichž byly zjištěny vlastnosti vyvolávající narušení endokrinní činnosti (s účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí) podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 (seznam látek vzbuzujících mimořádné obavy pro případné zahrnutí do povolovacího postupu) nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (3) nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (4) (ES) č. 1107/2009 nebo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (5);

| 21) | „superabsorpčními polymery“ syntetické polymery určené pro absorbování a zadržení velkých objemů tekutin ve srovnání s jejich vlastní hmotností; |
| --- | --- |

21)

„superabsorpčními polymery“ syntetické polymery určené pro absorbování a zadržení velkých objemů tekutin ve srovnání s jejich vlastní hmotností;

| 22) | „syntetickými polymery“ makromolekulární látky, jiné než celulózová buničina, záměrně získané:






  a) | polymerizačním procesem, jako je polyadice nebo polykondenzace, nebo jiným podobným zpracováním monomerů a dalších výchozích látek; |
| --- | --- | --- |

22)

„syntetickými polymery“ makromolekulární látky, jiné než celulózová buničina, záměrně získané:

a)

polymerizačním procesem, jako je polyadice nebo polykondenzace, nebo jiným podobným zpracováním monomerů a dalších výchozích látek;

| b) | chemickou modifikací přírodních nebo syntetických makromolekul; |
| --- | --- |

b)

chemickou modifikací přírodních nebo syntetických makromolekul;

| c) | mikrobiální fermentací. |
| --- | --- |

c)

mikrobiální fermentací.

Kritérium 1.   Viskózová buničina

Toto kritérium se vztahuje na viskózovou buničinu, která představuje ≥ 1 % hmotnostní konečného výrobku.

1.1   
  Získávání viskózové buničiny

Všichni (100 %) dodavatelé viskózové buničiny musí být držiteli platného certifikátu spotřebitelského řetězce vystaveného nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů, jako jsou FSC, PEFC nebo jejich ekvivalent.

Nejméně u 70 % dřevních surovin používaných na výrobu viskózové buničiny musí být k dispozici platná osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů vystavená nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů, jako jsou FSC, PEFC nebo jejich ekvivalent. Zbývající část dřevních surovin, včetně primárního dřevního materiálu, musí být kontrolované dřevo, jež prošlo ověřovacím systémem, který zajistí, že dřevní surovina pochází z legálních zdrojů a splňuje veškeré další požadavky certifikačního systému na necertifikovaný materiál.

Certifikační orgány, které vydávají certifikáty spotřebitelského řetězce nebo osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů, musí být akreditovány/uznány uvedeným certifikačním systémem.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria podložené platným, nezávisle ověřeným certifikátem spotřebitelského řetězce u dodavatelů veškeré (100 %) viskózové buničiny použité ve výrobku. Jako nezávislé certifikace třetí stranou jsou akceptovány FSC, PEFC nebo rovnocenné systémy.

Kromě toho žadatel předloží auditované účetní doklady, které prokazují, že nejméně 70 % dřevních surovin používaných k výrobě viskózové buničiny je definováno jako certifikovaný materiál podle platných certifikačních systémů FSC, PEFC nebo jejich ekvivalentů. Auditované účetní doklady platí po celou dobu platnosti licence na ekoznačku EU. Příslušné subjekty účetní doklady znovu zkontrolují dvanáct měsíců po udělení licence na ekoznačku EU.

Pokud je viskózová buničina používána v materiálu typu air-laid, přidělí dodavatel textilie tohoto typu kredity tohoto materiálu dodávaného do výrobku a za účelem doložení přidělených kreditů poskytne faktury.

Pro zbývající část dřevních surovin musí být předložen důkaz, že obsah necertifikovaného primárního materiálu nepřevyšuje 30 % a že se jedná o kontrolované dřevo, jež prošlo systémem ověření, který zajišťuje, že materiál pochází z legálních zdrojů a splňuje veškeré další požadavky certifikačního systému na necertifikovaný materiál. V případě, že certifikační systém nestanoví zvláštní požadavek, aby veškerý primární materiál byl odebírán z geneticky nemodifikovaných odrůd, je třeba předložit další důkazy za účelem prokázání této skutečnosti.

1.2   
  Bělení viskózové buničiny

Buničina použitá ve výrobku nesmí být bělena s využitím elementárního plynného chloru (Cl2).

V případě buničiny vyrobené bez elementárního chloru (ECF) nesmí průměrné roční emise adsorbovatelných organicky vázaných halogenů (AOX), vyjádřené v kg na tunu vysušenou na vzduchu (ADt), z výroby každé buničiny použité ve výrobcích s ekoznačkou EU překročit 0,140 kg/ADt.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění tohoto kritéria doložené protokolem o zkoušce provedené pomocí zkušební metody ISO 9562:2004, včetně emisí AOX ve vztahu k bělené buničině ECF, vyjádřené v kg AOX/ADt buničiny. V případě použití různých úrovní kvality buničiny předloží žadatel jednotlivé emise AOX odpovídající každé buničině. Rovnocenné metody lze přijmout jako zkušební metody, pokud je třetí strana považuje za rovnocenné, a musí být doplněny podrobnými výpočty dokládajícími splnění tohoto požadavku a příslušnou průkaznou dokumentací.

Měření emisí AOX se provádí na nefiltrovaných a neusazených vzorcích v místě odtoku z čistírny odpadních vod závodu. Je-li odpadní voda ze závodu čištěna v komunální či jiné externí čistírně odpadních vod, analyzují se nefiltrované a neusazené vzorky z místa odtoku ze závodu a výsledky se vynásobí standardním faktorem účinnosti odstraňování znečišťujících látek pro komunální nebo externí čistírnu odpadních vod. Faktor účinnosti odstraňování znečišťujících látek vychází z údajů, které poskytl provozovatel komunální nebo externí čistírny odpadních vod.

Údaje o emisích AOX se vyjádří jako roční průměr z alespoň dvanácti měření prováděných alespoň jednou za měsíc. V případě nového nebo přestavěného výrobního závodu se měření provádějí nejméně po dobu 45 po sobě následujících dnů stálého provozu. Průkazná dokumentace musí obsahovat údaje o četnosti měření.

AOX se měří pouze v případě, že se při bělení buničiny používají sloučeniny (bělení ECF). AOX nemusí být měřeny v odtoku z výroby buničiny bez bělení nebo při bělení látkami bez chloru.

Žadatel rovněž předloží prohlášení od výrobce buničiny, že nebyl použit elementární plynný chlor (Cl2).

V případě, že žadatel nepoužívá žádnou buničinu ECF, postačuje odpovídající prohlášení.

1.3   
  Emise z výroby viskózové buničiny do vody (chemická spotřeba kyslíku – CHSK a fosforu (P)) a do ovzduší (sloučeniny síry (S) a NOx)

Emise z výroby buničiny do vody a do ovzduší se vyjadřují pomocí bodů (PCHSK, PP, PS, PNOx). Body se vypočítají tak, že se hodnota skutečných emisí vydělí referenčními hodnotami uvedenými v tabulce 1.

| — | Žádný z jednotlivých bodů PCHSK, PP, Psa PNOx nesmí překročit 1,5. |
| --- | --- |

—

Žádný z jednotlivých bodů PCHSK, PP, Psa PNOx nesmí překročit 1,5.

| — | Součet bodů (Pcelkem = PCHSK + PP + Ps + PNOx) nesmí překročit 4,0. |
| --- | --- |

—

Součet bodů (Pcelkem = PCHSK + PP + Ps + PNOx) nesmí překročit 4,0.

U každé získané buničiny „i“ se příslušné naměřené hodnoty emisí (vyjádřené v kg/ADt) vyjádří váženým způsobem podle podílu získané buničiny (buničina „i“ v poměru k tuně buničiny „i“ vysušené na vzduchu) a sečtou se dohromady. Referenční hodnoty pro každý typ použité buničiny jsou uvedeny v tabulce 1. Nakonec se celkové emise vydělí celkovou referenční hodnotou podle následujícího vzorce pro CHSK:

Image 1

Tabulka 1

Referenční hodnoty emisí z různých typů buničiny. CTMP = chemicko-termomechanická buničina; NSSC = neutrální sulfitová polochemická buničina

| | Referenční hodnoty (kg/ADt) |
| --- | --- |
| CHSKref | Pref | Sref | NOxref |
| Integrované závody |
| Bělená chemická buničina (kromě sulfitové) | 16,0 | 0,030  (6)

  0,05  (7) | 0,6 | 1,5 |
| Bělená chemická buničina (sulfitová) | 24,0 | 0,03 | 0,6 | 1,5 |
| Nebělená chemická buničina | 6,5 | 0,02 | 0,6 | 1,5 |
| Nebělená chemická buničina (pouze jakost UKP-E) | 6,5 | 0,035 | 0,6 | 1,5 |
| CTMP | 15,0 | 0,01 | 0,2 | 0,3 |
| NSSC | 11 | 0,02 | 0,4 | 1,5 |
| Neintegrované závody
   (8) |
| Proces přeměny | 1 | 0,001 | 0,15 | 0,6 |

Referenční hodnoty (kg/ADt)

CHSKref

Pref

Sref

NOxref

Integrované závody

Bělená chemická buničina (kromě sulfitové)

16,0

0,030  (6)

0,05  (7)

0,6

1,5

Bělená chemická buničina (sulfitová)

24,0

0,03

0,6

1,5

Nebělená chemická buničina

6,5

0,02

0,6

1,5

Nebělená chemická buničina (pouze jakost UKP-E)

6,5

0,035

0,6

1,5

CTMP

15,0

0,01

0,2

0,3

NSSC

11

0,02

0,4

1,5

Neintegrované závody
   (8)

Proces přeměny

1

0,001

0,15

0,6

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podrobné výpočty a údaje ze zkoušek dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s příslušnou průkaznou dokumentací, která zahrnuje zprávy o zkoušce založené na těchto standardních zkušebních metodách průběžného nebo pravidelného monitorování: CHSK: ISO 15705 nebo ISO 6060; celkový obsah P: EN ISO 6878; NOx: EN 14792, ISO 11564 nebo metoda EPA 7e; S (oxidy síry): EN 14791, metoda EPA 6C nebo 8; S (redukovaná síra): EPA 15 A, 16 A, 16B nebo 16c; obsah S v ropných produktech: ISO 8754; obsah S v uhlí: ISO 19579; obsah S v biomase: 15289 EN. Přijímají se zkušební metody, jejichž normy pro rozsah a požadavky jsou považovány za rovnocenné jedné z uvedených vnitrostátních a mezinárodních norem a jejichž rovnocennost byla potvrzena nezávislou třetí stranou. K monitorování emisí lze použít i rychlé testy, jsou-li prováděny pravidelně (např. měsíčně) podle příslušných výše uvedených norem nebo vhodných rovnocenných norem.

V případě měření CHSK lze uznat průběžné monitorování založené na analýze celkového organického uhlíku (TOC), pokud pro dotčený závod byla zjištěna korelace mezi výsledky TOC a CHSK.

Minimální četnost měření CHSK a celkových emisí P je jednou týdně. Emise S a NOx se měří nejméně dvakrát za kalendářní rok (v rozmezí čtyř až šesti měsíců).

Údaje se vykazují jako průměrné roční hodnoty vyjma případů, kdy:

| — | období výroby trvá jen omezenou dobu, |
| --- | --- |

—

období výroby trvá jen omezenou dobu,

| — | výrobní závod je nový nebo přestavěný, přičemž v takovém případě se měření provádějí nejméně po dobu 45 po sobě následujících dnů stálého provozu. |
| --- | --- |

—

výrobní závod je nový nebo přestavěný, přičemž v takovém případě se měření provádějí nejméně po dobu 45 po sobě následujících dnů stálého provozu.

Výsledky měření musí být reprezentativní pro příslušné období a pro každý emisní parametr musí být proveden dostatečný počet měření. Průkazná dokumentace musí zahrnovat četnost měření a výpočet bodů pro CHSK, celkový P, S a NOx.

Měření emisí do vody se provádí na nefiltrovaných a neusazených vzorcích v místě odtoku z čistírny odpadních vod závodu. Je-li odpadní voda ze závodu čištěna v komunální či jiné externí čistírně odpadních vod, analyzují se nefiltrované a neusazené vzorky z místa odtoku ze závodu a výsledky se vynásobí standardním faktorem účinnosti odstraňování znečišťujících látek pro komunální nebo externí čistírnu odpadních vod. Faktor účinnosti odstraňování znečišťujících látek vychází z údajů, které poskytl provozovatel komunální nebo externí čistírny odpadních vod.

Emise do ovzduší zahrnují též všechny emise S a NOx, které vznikají v průběhu výroby buničiny včetně páry uvolňované mimo výrobní závod, s výjimkou emisí spojených s výrobou elektrické energie. V případě kombinované výroby tepla a elektrické energie ve stejném zařízení se od celkového množství emisí odečtou emise sloučenin S a NOx vzniklé při výrobě elektrické energie na místě. Poměr emisí pocházejících z výroby elektrické energie se vypočítá takto:

2 × (MWh(elektrická energie))/[2 × MWh(elektrická energie) + MWh(teplo)]

V tomto výpočtu se „elektrickou energií“ rozumí elektrická energie vyráběná v kogeneračním zařízení a „teplem“ čisté teplo dodávané z kogeneračního závodu na výrobu buničiny.

Měření sloučenin síry a NOx se týkají regeneračních kotlů, vápenek, parních kotlů a pecí na spalování silně páchnoucích plynů. V úvahu se berou rovněž rozptýlené emise.

Vykazované hodnoty emisí pro sloučeniny síry zahrnují emise oxidované i redukované síry (SO2 a celková redukovaná síra (TRS) – měřeno jako S). Emise síry spojené s výrobou tepelné energie z ropy, uhlí a dalších externích paliv, u nichž je znám obsah síry, se mohou místo měření vypočítat a musí se vzít v úvahu.

1.4   
  Emise CO2 z výroby viskózové buničiny

Emise CO2 z výroby viskózové buničiny nesmí překročit hodnoty uvedené v tabulce 2, včetně emisí z výroby elektrické energie (ať už ve výrobním závodě, nebo mimo něj). Emise CO2 zahrnují všechny zdroje energie použité při výrobě buničiny.

Při výpočtu emisí CO2 ze zdrojů energie se použijí referenční hodnoty emisí podle tabulky 3. V případě potřeby lze emisní faktory CO2 pro jiné zdroje energie nalézt v příloze VI prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/2066 (9), zatímco emisní faktory CO2 pro elektrickou energii z rozvodné sítě by měly být v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 (10).

Tabulka 2

Mezní hodnoty pro různé typy buničiny. CTMP: chemicko-termomechanická buničina

| Integrované závody |
| --- |
| Chemická a polochemická buničina | 400 kg CO2/ADt |
| CTMP | 900 kg CO2/ADt |
| Neintegrované závody |
| Proces přeměny (11) | 95 kg CO2/ADt |

Integrované závody

Chemická a polochemická buničina

400 kg CO2/ADt

CTMP

900 kg CO2/ADt

Neintegrované závody

Proces přeměny (11)

95 kg CO2/ADt

Tabulka 3

Referenční hodnoty pro emise CO2 z různých zdrojů energie

| Palivo | Emise CO2 | Jednotka | Odkaz |
| --- | --- | --- | --- |
| Uhlí | 94,6 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Surová ropa | 73,3 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Topný olej 1 | 74,1 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Topný olej 2–5 | 77,4 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| LPG | 63,1 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Zemní plyn | 56,1 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Elektrická energie z rozvodné sítě | 376 | g CO2 fosilní/kWh | Nařízení (EU) 2019/331 |

Palivo

Emise CO2

Jednotka

Odkaz

Uhlí

94,6

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Surová ropa

73,3

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Topný olej 1

74,1

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Topný olej 2–5

77,4

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

LPG

63,1

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Zemní plyn

56,1

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Elektrická energie z rozvodné sítě

376

g CO2 fosilní/kWh

Nařízení (EU) 2019/331

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží údaje a podrobné výpočty dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s příslušnou průkaznou dokumentací.

U každého použitého typu buničiny poskytne výrobce buničiny žadateli jednu hodnotu emisí CO2 v kg CO2/ADt.

Údaje o emisích CO2 musí zahrnovat všechny zdroje energie použité při výrobě buničiny včetně emisí z výroby elektrické energie (ať už ve výrobním závodě nebo mimo něj).

Při výpočtu emisí CO2 se množství energie z obnovitelných zdrojů zakoupené a použité pro výrobní procesy počítá jako nulové emise CO2. V případě spalování biomasy to znamená, že biomasa musí splňovat příslušná kritéria udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů stanovená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (12). Žadatel předloží odpovídající dokumentaci o tom, že je taková energie v závodě skutečně použita nebo že byla nakoupena z externích zdrojů (kopie smlouvy a faktura uvádějící podíl energie z obnovitelných zdrojů u nakoupené elektrické energie).

Výpočty nebo hmotnostní bilance se vztahují k dvanáctiměsíčnímu období výroby. Výpočty se musí každoročně opakovat. V případě nového nebo přestavěného výrobního závodu jsou výpočty založeny na nejméně 45 po sobě následujících dnech stálého provozu. Výpočty musí být pro dané období reprezentativní.

Pro elektrickou energii z rozvodné sítě se použije výše uvedená hodnota (evropský průměr), pokud žadatel nepředloží dokumentaci, kterou se pro jeho dodavatele elektrické energie stanoví specifická hodnota (smlouva o specifikované elektrické energii nebo o certifikované elektrické energii). V tomto případě může žadatel použít tuto hodnotu místo uvedené hodnoty. Dokumentace, jíž se dokládá splnění tohoto kritéria, musí zahrnovat technické specifikace uvádějící průměrnou hodnotu (např. kopii smlouvy).

1.5   
  Spotřeba energie při výrobě viskózové buničiny

Spotřeba energie při výrobě buničiny zahrnuje jak spotřebu elektrické energie, tak spotřebu paliva při výrobě tepla a vyjadřuje se v bodech (Pelektrická energie a Ppalivo). Použijí se tyto limity a referenční hodnoty:

| — | Pelektrická energie < 1,5, |
| --- | --- |

—

Pelektrická energie < 1,5,

| — | Ppalivo < 1,5, |
| --- | --- |

—

Ppalivo < 1,5,

| — | součet bodových ohodnocení (Pcelkem = Pelektrická energie + Ppalivo) nesmí překročit hodnotu 2,5. |
| --- | --- |

—

součet bodových ohodnocení (Pcelkem = Pelektrická energie + Ppalivo) nesmí překročit hodnotu 2,5.

Výpočet bodů spotřeby elektrické energie:

Image 2

kde:

Ebuničina, i = interně vyrobená elektrická energie + nakoupená elektrická energie – prodaná elektrická energie;

Eref, buničina, i podle tabulky 4.

Ebuničina, i se vyjadřuje v kWh/ADt a vypočítá se pro každou buničinu použitou v konečném výrobku.

Výpočet bodů spotřeby paliva:

Image 3

kde:

Fbuničina, i = interně vyrobené palivo + nakoupené palivo – prodané palivo – 1,25 × interně vyrobená elektrická energie;

Fref, buničina, i podle tabulky 4.

Fbuničina, i se vyjadřuje v kWh/ADt a vypočítá se pro každou buničinu použitou v konečném výrobku.

Množství paliva použitého na výrobu prodaného tepla se ve výše uvedené rovnici připočte k položce „prodané palivo“.

Používá-li se směs různých typů buničiny, určí se vážené referenční hodnoty pro spotřebu elektrické energie a paliva podle poměru každého použitého typu buničiny (buničina „i“ v poměru k tuně buničiny vysušené na vzduchu) a sečtou se dohromady. Připočte se rovněž energie spotřebovaná při míchání buničin, jakož i energie spotřebovaná při procesu přeměny.

Tabulka 4.

Referenční hodnoty pro elektrickou energii a palivo

| Druh buničiny | Eref, buničina

  kWh/ADt | Fref, buničina

  kWh/ADt |
| --- | --- | --- |
| Integrované závody |
| Chemická a polochemická buničina | 800 | 5 400 |
| CTMP | 1 800 | 900 |
| Neintegrované závody
   (13) |
| Proces přeměny | 250 | 1 800 |

Druh buničiny

Eref, buničina

kWh/ADt

Fref, buničina

kWh/ADt

Integrované závody

Chemická a polochemická buničina

800

5 400

CTMP

1 800

900

Neintegrované závody
   (13)

Proces přeměny

250

1 800

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží celkovou spotřebu elektrické energie a paliva spolu s výpočty a příslušnou průkaznou dokumentací dosvědčující splnění tohoto kritéria.

Žadatel vypočítá všechny vstupy energie rozdělené na teplo/paliva a elektrickou energii použité při výrobě buničiny. Je-li použita směs viskózových buničin, musí být energie poměrně vypočtena pro každou viskózovou buničinu. Energie použitá při přepravě surovin není zahrnuta do výpočtů spotřeby energie. Výpočty nebo hmotnostní bilance se vztahují k dvanáctiměsíčnímu období výroby. Výpočty se musí každoročně opakovat. V případě nového nebo přestavěného výrobního závodu jsou výpočty založeny na nejméně 45 po sobě následujících dnech stálého provozu. Výpočty musí být pro dané období reprezentativní.

Celková spotřeba elektrické energie Ebuničina zahrnuje čistou dovezenou elektrickou energii z rozvodné sítě a interní výrobu elektrické energie měřenou jako elektrický výkon. Elektrická energie použitá pro čištění odpadních vod se nezahrnuje.

Celková spotřeba paliva Fbuničina zahrnuje všechna zakoupená paliva, tepelnou energii získanou spalováním výluhů a odpadů vyprodukovaných ve výrobním závodě (např. dřevní odpad, piliny, výluhy atd.), jakož i teplo získané z interní výroby elektrické energie. Nicméně pro výpočet celkové tepelné energie žadatel bere v úvahu pouze 80 % tepelné energie pocházející z těchto zdrojů.

V případech, kdy se prostřednictvím elektrické energie vyrábí pára jako zdroj tepla, se vypočítá tepelná hodnota páry, potom se vydělí koeficientem 0,8 a přičte se k celkové spotřebě paliva.

Kritérium 2.   Umělá celulózová vlákna

Toto kritérium se vztahuje na umělá celulózová vlákna, která představují ≥ 1 % hmot. konečného výrobku.

2.1   
  Získávání umělých celulózových vláken

Všichni (100 %) dodavatelé rozpustné buničiny musí být držiteli platného certifikátu spotřebitelského řetězce vystaveného nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů, jako jsou FSC, PEFC nebo jejich ekvivalent.

Nejméně u 70 % surovin používaných na výrobu rozpustné buničiny musí být k dispozici platná osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů vystavená nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů, jako jsou FSC, PEFC nebo jejich ekvivalent. Zbývající část surovin použitých na výrobu rozpustné buničiny musí být kontrolované dřevo a projít ověřovacím systémem, který zajistí, že dřevní surovina pochází z legálních zdrojů a splňuje veškeré další požadavky certifikačního systému na necertifikovaný materiál.

Certifikační orgány, které vydávají certifikáty spotřebitelského řetězce nebo osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů, musí být akreditovány/uznány uvedeným certifikačním systémem.

Rozpustná buničina vyrobená z bavlněného lintru musí splňovat kritérium 3.1 pro bavlnu (získávání a vysledovatelnost).

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria podložené platným, nezávisle ověřeným certifikátem spotřebitelského řetězce u dodavatelů veškeré (100 %) rozpustné buničiny použité ve výrobku. Jako nezávislé certifikace třetí stranou jsou akceptovány FSC, PEFC nebo rovnocenné systémy.

Kromě toho žadatel předloží auditované účetní doklady, které prokazují, že nejméně 70 % surovin používaných k výrobě rozpustné buničiny je definováno jako certifikovaný materiál podle platných certifikačních systémů FSC, PEFC nebo jejich ekvivalentů. Auditované účetní doklady platí po celou dobu platnosti licence na ekoznačku EU. Příslušné subjekty účetní doklady znovu zkontrolují dvanáct měsíců po udělení licence na ekoznačku EU.

Pokud jsou umělá celulózová vlákna používána v materiálu typu air-laid nebo v jiné netkané textilii, přidělí dodavatel materiálu typu air-laid nebo jiné netkané textilie kredity jednomu či druhému druhu textilie dodávanému do výrobku a pro doložení přidělených kreditů poskytne faktury.

Pro zbývající část surovin musí být předložen důkaz, že obsah necertifikovaného primárního materiálu nepřevyšuje 30 % a že se jedná o kontrolovaný materiál, jenž prošel systémem ověření, který zajišťuje, že materiál pochází z legálních zdrojů a splňuje veškeré další požadavky certifikačního systému na necertifikovaný materiál.

V případě, že certifikační systém nestanoví zvláštní požadavek, aby veškerý primární materiál byl odebírán z geneticky nemodifikovaných odrůd, je třeba předložit další důkazy za účelem prokázání této skutečnosti.

2.2   
  Bělení umělých celulózových vláken

Toto dílčí kritérium se nepoužije na buničinu bělenou zcela bez chloru (TCF).

Buničina použitá na výrobu umělých celulózových vláken nesmí být bělena s využitím elementárního plynného chloru (Cl2).

Výsledné celkové množství AOX a organicky vázaného chloru (OCl) nesmí překročit tyto hodnoty:

| — | 0,140 kg/ADt, měřeno v odpadních vodách z výroby buničiny (AOX), a |
| --- | --- |

—

0,140 kg/ADt, měřeno v odpadních vodách z výroby buničiny (AOX), a

| — | 150 ppm, měřeno ve výsledných umělých celulózových vláknech (OCl). |
| --- | --- |

—

150 ppm, měřeno ve výsledných umělých celulózových vláknech (OCl).

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení dodavatele buničiny, že nebyl použit plynný chlor, a zprávu o zkoušce (pokud možno) prokazující soulad jak s požadavkem týkajícím se AOX, tak i s požadavkem na OCl s využitím odpovídající zkušební metody:

| — | Pro AOX: ISO 9562 nebo rovnocenná EPA 1650C, |
| --- | --- |

—

Pro AOX: ISO 9562 nebo rovnocenná EPA 1650C,

| — | Pro OCl: 11480 ISO. |
| --- | --- |

—

Pro OCl: 11480 ISO.

Četnost měření pro AOX se stanoví v souladu s kritériem 1.2 pro viskózovou buničinu.

V případě, že žadatel nemohl poskytnout skutečnou hodnotu hladiny AOX naměřenou v odpadních vodách z výroby buničiny, musí být předloženo odpovídající prohlášení o splnění tohoto kritéria podepsané výrobcem buničiny v souladu s uvedeným požadavkem.

V případě, že žadatel nepoužívá žádnou buničinu ECF, postačuje odpovídající prohlášení.

2.3   
  Výroba umělých celulózových vláken

| a) | Více než 50 % rozpustné buničiny použité k výrobě umělých celulózových vláken musí být získáno ze závodů na výrobu rozpustné celulózy, které hodnotně zužitkovávají upotřebenou procesní lázeň, a to buď:






  i) | k výrobě elektrické energie nebo páry na místě, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

Více než 50 % rozpustné buničiny použité k výrobě umělých celulózových vláken musí být získáno ze závodů na výrobu rozpustné celulózy, které hodnotně zužitkovávají upotřebenou procesní lázeň, a to buď:

i)

k výrobě elektrické energie nebo páry na místě, nebo

| ii) | k výrobě vedlejších chemických produktů. |
| --- | --- |

ii)

k výrobě vedlejších chemických produktů.

| b) | Při výrobě viskózových a modalových vláken musí být respektovány tyto mezní hodnoty pro emise několika sloučenin do ovzduší a do vody:

  Tabulka 5.


  Hodnoty emisí pro viskózová a modalová vlákna










  Typ vlákna | Emise síry do ovzduší – mezní hodnota (g/kg) | Emise zinku do vody – mezní hodnota (g/kg) | Měření CHSK ve vodě – mezní hodnota (g/kg) | Emise SO4
  2- do vody – mezní hodnota (g/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Střižová vlákna | 20 | 0,05 | 5 | 300 |
| Nekonečná vlákna | | | | |
| — | diskontinuální praní |

b)

Při výrobě viskózových a modalových vláken musí být respektovány tyto mezní hodnoty pro emise několika sloučenin do ovzduší a do vody:

Tabulka 5.

Hodnoty emisí pro viskózová a modalová vlákna

Typ vlákna

Emise síry do ovzduší – mezní hodnota (g/kg)

Emise zinku do vody – mezní hodnota (g/kg)

Měření CHSK ve vodě – mezní hodnota (g/kg)

Emise SO4
  2- do vody – mezní hodnota (g/kg)

Střižová vlákna

20

0,05

5

300

Nekonečná vlákna

—

diskontinuální praní

40

0,10

5

200

| — | kontinuální praní |
| --- | --- |

—

kontinuální praní

170

0,50

6

250

| Pozn.: | Mezní hodnoty jsou vyjádřeny jako roční průměr. Všechny hodnoty jsou vyjádřeny v g znečišťující látky na kg výrobku. |
| --- | --- |

Pozn.:

Posuzování a ověřování:

| a) | Žadatel předloží průkazné dokumenty a důkazy, že požadovaný podíl dodavatelů rozpustné buničiny má v souvisejících výrobních lokalitách instalováno odpovídající vybavení k výrobě energie nebo výrobní systémy k získávání vedlejších produktů. Musí být rovněž uveden seznam těchto dodavatelů rozpustné buničiny. |
| --- | --- |

a)

Žadatel předloží průkazné dokumenty a důkazy, že požadovaný podíl dodavatelů rozpustné buničiny má v souvisejících výrobních lokalitách instalováno odpovídající vybavení k výrobě energie nebo výrobní systémy k získávání vedlejších produktů. Musí být rovněž uveden seznam těchto dodavatelů rozpustné buničiny.

| b) | Pokud jde o zkušební metody:






  i) | Žadatel předloží podrobnou dokumentaci a zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě. |
| --- | --- | --- |

b)

Pokud jde o zkušební metody:

i)

Žadatel předloží podrobnou dokumentaci a zprávy o zkoušce dosvědčující splnění tohoto kritéria spolu s prohlášením o shodě.

| ii) | Emise síry do ovzduší: použijte metodu stanovenou v normě EN 14791, EPA 8, 15 A, 16 A nebo 16B nebo DIN 38405-D27. |
| --- | --- |

ii)

Emise síry do ovzduší: použijte metodu stanovenou v normě EN 14791, EPA 8, 15 A, 16 A nebo 16B nebo DIN 38405-D27.

| iii) | Emise zinku do vody: použijte metodu stanovenou v normě EN ISO 11885. |
| --- | --- |

iii)

Emise zinku do vody: použijte metodu stanovenou v normě EN ISO 11885.

| iv) | Měření CHSK ve vodě: použijte metodu stanovenou v normě ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 nebo DIN 38409-44. |
| --- | --- |

iv)

Měření CHSK ve vodě: použijte metodu stanovenou v normě ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 nebo DIN 38409-44.

| v) | Emise SO4
  2- (sírany) do vody: použijte metodu stanovenou v normě ISO 22743. |
| --- | --- |

v)

Emise SO4
  2- (sírany) do vody: použijte metodu stanovenou v normě ISO 22743.

| vi) | Přijímají se zkušební metody, jejichž normy pro rozsah a požadavky jsou považovány za rovnocenné jedné z uvedených vnitrostátních a mezinárodních norem a jejichž rovnocennost byla potvrzena nezávislou třetí stranou. |
| --- | --- |

vi)

Přijímají se zkušební metody, jejichž normy pro rozsah a požadavky jsou považovány za rovnocenné jedné z uvedených vnitrostátních a mezinárodních norem a jejichž rovnocennost byla potvrzena nezávislou třetí stranou.

| vii) | Podrobná dokumentace a zprávy o zkoušce musí obsahovat údaj o četnosti měření pro S, Zn, CHSK a SO4 2-. Minimální četnost měření je jednou týdně pro CHSK, S, Zn a SO4 2-, a to vedle měření stanovených v regulačních požadavcích. |
| --- | --- |

vii)

Podrobná dokumentace a zprávy o zkoušce musí obsahovat údaj o četnosti měření pro S, Zn, CHSK a SO4 2-. Minimální četnost měření je jednou týdně pro CHSK, S, Zn a SO4 2-, a to vedle měření stanovených v regulačních požadavcích.

Kritérium 3.   Bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna ze semen

3.1   
  Získávání a vysledovatelnost bavlněných a jiných přírodních celulózových vláken ze semen

Toto kritérium se vztahuje na bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna ze semen, která představují ≥ 1 % hmot. konečného výrobku.

| a) | Veškerá bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna se pěstují podle požadavků stanovených v nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (15), požadavků amerického národního ekologického programu (NOP (16)) nebo požadavků rovnocenných právních povinností stanovených obchodními partnery Evropské unie. Ekologická bavlna obsažená ve výrobku může pocházet z ekologické zemědělské produkce nebo ze zemědělské produkce ve fázi přechodu na ekologické zemědělství. |
| --- | --- |

a)

Veškerá bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna se pěstují podle požadavků stanovených v nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (15), požadavků amerického národního ekologického programu (NOP (16)) nebo požadavků rovnocenných právních povinností stanovených obchodními partnery Evropské unie. Ekologická bavlna obsažená ve výrobku může pocházet z ekologické zemědělské produkce nebo ze zemědělské produkce ve fázi přechodu na ekologické zemědělství.

| b) | Bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna ze semen vypěstovaná podle kritéria 3.1 písm. a) a použitá k výrobě savého hygienického výrobku musí být vysledovatelná. |
| --- | --- |

b)

Bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna ze semen vypěstovaná podle kritéria 3.1 písm. a) a použitá k výrobě savého hygienického výrobku musí být vysledovatelná.

Provázky u tampónů jsou od dodržování tohoto požadavku osvobozeny.

Posuzování a ověřování:

| a) | U obsahu ekologické bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen musí nezávislý kontrolní subjekt osvědčit, že bavlna byla vypěstována v souladu s požadavky na produkci a kontrolu stanovenými v nařízení (ES) č. 834/2007 a nařízení (EU) 2018/848, požadavky amerického programu NOP nebo požadavky rovnocenných právních povinností stanovených jinými obchodními partnery Evropské unie. Ověření musí být prováděno každoročně a pro každou zemi původu. |
| --- | --- |

a)

U obsahu ekologické bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen musí nezávislý kontrolní subjekt osvědčit, že bavlna byla vypěstována v souladu s požadavky na produkci a kontrolu stanovenými v nařízení (ES) č. 834/2007 a nařízení (EU) 2018/848, požadavky amerického programu NOP nebo požadavky rovnocenných právních povinností stanovených jinými obchodními partnery Evropské unie. Ověření musí být prováděno každoročně a pro každou zemi původu.

| b) | Žadatel je jednou za rok povinen prokázat, že požadavek týkající se obsahu materiálu je splněn u ročního objemu bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen zakoupených k výrobě konečného výrobku nebo výrobků a u každé výrobkové řady na anualizovaném základě. Je třeba poskytnout obchodní záznamy nebo faktury, jež prokazují množství bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen zakoupené ročně od zemědělců nebo skupin producentů a celkovou hmotnost balíků s osvědčením. |
| --- | --- |

b)

Žadatel je jednou za rok povinen prokázat, že požadavek týkající se obsahu materiálu je splněn u ročního objemu bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen zakoupených k výrobě konečného výrobku nebo výrobků a u každé výrobkové řady na anualizovaném základě. Je třeba poskytnout obchodní záznamy nebo faktury, jež prokazují množství bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen zakoupené ročně od zemědělců nebo skupin producentů a celkovou hmotnost balíků s osvědčením.

3.2   
  Bělení bavlněných a jiných přírodních celulózových vláken ze semen

Bavlněná a jiná přírodní celulózová vlákna se bělí pouze za použití technologií TCF.

Toto dílčí kritérium se nevztahuje na bavlněný lintr používaný k výrobě rozpustné buničiny.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení dodavatele bavlny nebo jiných přírodních celulózových vláken ze semen o používání technologií TCF.

Kritérium 4.   Výroba syntetických polymerů a plastových materiálů

Toto kritérium se vztahuje na každý syntetický polymer a plastový materiál, který představuje ≥ 5 % hmot. konečného výrobku nebo obalu.

Výrobní zařízení produkující syntetické polymery a plastové materiály použité v konečném výrobku musí mít systémy pro realizaci:

| a) | úspor vody. Musí být předložena dokumentace nebo popis systému hospodaření s vodou obsahující informace alespoň o těchto aspektech: monitorování toku vody; důkaz o cirkulaci vody v uzavřených systémech a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se snižování množství odpadních vod a míry optimalizace (je-li to relevantní, tj. pokud se v zařízení používá voda); |
| --- | --- |

a)

úspor vody. Musí být předložena dokumentace nebo popis systému hospodaření s vodou obsahující informace alespoň o těchto aspektech: monitorování toku vody; důkaz o cirkulaci vody v uzavřených systémech a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se snižování množství odpadních vod a míry optimalizace (je-li to relevantní, tj. pokud se v zařízení používá voda);

| b) | integrované nakládání s odpady ve formě plánu, který má za cíl u veškerého odpadu vzniklého ve výrobních zařízeních upřednostnit jiné možnosti úpravy než odstranění a dodržuje hierarchii způsobů nakládání s odpady v souvislosti s předcházením vzniku, opětovným použitím, recyklací, jiným využitím a konečným odstraněním odpadů. Je předložena dokumentace nebo popis plánu nakládání s odpady obsahující informace alespoň o těchto aspektech: třídění různých složek odpadu; nakládání s recyklovatelnými materiály, které tvoří součást odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, jejich sběr, oddělování a využití těchto materiálů; využití materiálů pro jiná použití; nakládání s nebezpečnými odpady, jejich sběr, třídění a likvidace odpovídající požadavkům příslušných místních a vnitrostátních regulačních orgánů a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se předcházení vzniku odpadu, opětovného použití, recyklace a jiného využití odpadu, kterému nelze zabránit (včetně energetického využití); |
| --- | --- |

b)

integrované nakládání s odpady ve formě plánu, který má za cíl u veškerého odpadu vzniklého ve výrobních zařízeních upřednostnit jiné možnosti úpravy než odstranění a dodržuje hierarchii způsobů nakládání s odpady v souvislosti s předcházením vzniku, opětovným použitím, recyklací, jiným využitím a konečným odstraněním odpadů. Je předložena dokumentace nebo popis plánu nakládání s odpady obsahující informace alespoň o těchto aspektech: třídění různých složek odpadu; nakládání s recyklovatelnými materiály, které tvoří součást odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, jejich sběr, oddělování a využití těchto materiálů; využití materiálů pro jiná použití; nakládání s nebezpečnými odpady, jejich sběr, třídění a likvidace odpovídající požadavkům příslušných místních a vnitrostátních regulačních orgánů a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se předcházení vzniku odpadu, opětovného použití, recyklace a jiného využití odpadu, kterému nelze zabránit (včetně energetického využití);

| c) | optimalizace energetické účinnosti a hospodaření s energií. Systém hospodaření s energií musí zahrnovat všechna zařízení spotřebovávající energii, včetně strojních zařízení, osvětlení, klimatizace a chlazení. Systém hospodaření s energií zahrnuje opatření ke zvyšování energetické účinnosti a informace alespoň o těchto aspektech: vytvoření a provádění plánu sběru energetických údajů s cílem určit klíčové údaje o energii; analýza spotřeby energie, která obsahuje seznam systémů, procesů a zařízení spotřebovávajících energii; určení opatření pro účinnější využívání energie; úkoly pro nepřetržité zlepšování a cíle týkající se snižování spotřeby energie. |
| --- | --- |

c)

optimalizace energetické účinnosti a hospodaření s energií. Systém hospodaření s energií musí zahrnovat všechna zařízení spotřebovávající energii, včetně strojních zařízení, osvětlení, klimatizace a chlazení. Systém hospodaření s energií zahrnuje opatření ke zvyšování energetické účinnosti a informace alespoň o těchto aspektech: vytvoření a provádění plánu sběru energetických údajů s cílem určit klíčové údaje o energii; analýza spotřeby energie, která obsahuje seznam systémů, procesů a zařízení spotřebovávajících energii; určení opatření pro účinnější využívání energie; úkoly pro nepřetržité zlepšování a cíle týkající se snižování spotřeby energie.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria od dodavatelů syntetických polymerů a plastových materiálů použitých v konečném výrobku nebo obalu. Prohlášení musí být podloženo zprávou, která podrobně popisuje postupy přijaté dodavateli za účelem splnění požadavků pro každé z dotčených míst v souladu s normami, jako je ISO 14001 nebo ISO 50001 pro plány pro vodu, odpad a energii.

Pokud likvidaci odpadů zajišťuje externí subdodavatel, předkládá prohlášení o splnění tohoto kritéria i tento subdodavatel.

Žadatelé registrovaní v systému EU pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) nebo certifikovaní podle norem ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 nebo rovnocenné normy/systému se považují za žadatele, kteří splňují tyto požadavky, pokud:

| a) | je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa zdokumentováno v environmentálním prohlášení systému EMAS dané společnosti nebo |
| --- | --- |

a)

je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa zdokumentováno v environmentálním prohlášení systému EMAS dané společnosti nebo

| b) | je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa dostatečně řešeno normou ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 nebo rovnocennou normou/systémem. |
| --- | --- |

b)

je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa dostatečně řešeno normou ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 nebo rovnocennou normou/systémem.

Kritérium 5.   Plasty z biologického materiálu

Toto kritérium se vztahuje pouze na konečný výrobek, samostatné součásti nebo obaly, které obsahují > 1 % hmot. plastů z biologického materiálu.

Žadatel může určité procento z celkových syntetických polymerů a plastových materiálů ve vztahu k celkové hmotnosti polymerů v konečném výrobku (včetně superabsorpčních polymerů (SAP)), samostatných součástech nebo v obalu dobrovolně získat ze surovin z biologického materiálu. Výběr vstupních surovin se řídí podle zásad oběhového hospodářství (výrobci by měli například upřednostňovat využívání organických odpadů a vedlejších produktů jako vstupních surovin) (17).

V tomto případě platí tato pravidla:

| a) | Vynikající environmentální profil surovin z biologického materiálu používaných k výrobě plastů z biologického materiálu v konečném výrobku, samostatných součástech nebo obalu musí být prokázán v souladu s nejnovějšími použitelnými metodikami pro posouzení dopadů plastů z biologického materiálu ve srovnání s plasty z fosilních paliv (18). |
| --- | --- |

a)

Vynikající environmentální profil surovin z biologického materiálu používaných k výrobě plastů z biologického materiálu v konečném výrobku, samostatných součástech nebo obalu musí být prokázán v souladu s nejnovějšími použitelnými metodikami pro posouzení dopadů plastů z biologického materiálu ve srovnání s plasty z fosilních paliv (18).

| b) | K surovinám z biologického materiálu používaným k výrobě plastů z biologického materiálu v konečném výrobku, samostatných součástech nebo obalu musí být k dispozici certifikáty spotřebitelského řetězce vystavené nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů úředně uznaných Evropskou komisí (19). |
| --- | --- |

b)

K surovinám z biologického materiálu používaným k výrobě plastů z biologického materiálu v konečném výrobku, samostatných součástech nebo obalu musí být k dispozici certifikáty spotřebitelského řetězce vystavené nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů úředně uznaných Evropskou komisí (19).

U konečného výrobku, samostatných součástí nebo u obalu lze dobrovolně uvést označení o obsahu plastu z biologického materiálu. V tomto případě se uvádí, že „x % plastu obsaženého ve výrobku [samostatných součástech nebo obalu] je z biologického materiálu“ (kde x > 1 a x je přesný a měřitelný podíl obsahu plastu z biologického materiálu ve výrobku [samostatných součástech nebo obalu]). Obecná tvrzení, jako jsou „bioplasty“, „z biologického materiálu“, „rostlinné“, „přírodní“ a podobné, se nesmějí používat.

Posuzování a ověřování:

| a) | Za účelem prokázání vynikajícího environmentálního profilu plastových surovin z biologického materiálu použitých ve výrobku, samostatných součástech nebo obalu předloží žadatel certifikát vystavený nezávislou třetí stranou odkazující na aktuálně dostupnou metodiku (20). |
| --- | --- |

a)

Za účelem prokázání vynikajícího environmentálního profilu plastových surovin z biologického materiálu použitých ve výrobku, samostatných součástech nebo obalu předloží žadatel certifikát vystavený nezávislou třetí stranou odkazující na aktuálně dostupnou metodiku (20).

| b) | Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria podložené platným, nezávisle ověřeným certifikátem spotřebitelského řetězce pro dodavatele veškerých plastových surovin z biologického materiálu použitých ve výrobku, samostatných součástech nebo obalu. Certifikáty spotřebitelského řetězce platí po celou dobu platnosti licence na ekoznačku EU. Příslušné subjekty certifikáty znovu zkontrolují dvanáct měsíců po udělení licence na ekoznačku EU. |
| --- | --- |

b)

Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria podložené platným, nezávisle ověřeným certifikátem spotřebitelského řetězce pro dodavatele veškerých plastových surovin z biologického materiálu použitých ve výrobku, samostatných součástech nebo obalu. Certifikáty spotřebitelského řetězce platí po celou dobu platnosti licence na ekoznačku EU. Příslušné subjekty certifikáty znovu zkontrolují dvanáct měsíců po udělení licence na ekoznačku EU.

Podle potřeby poskytne žadatel fotografii prodejního obalu ve vysokém rozlišení, na které jsou jasně viditelné informace týkající se tvrzení o plastu z biologického materiálu. K určení obsahu uhlíku z biologického materiálu v syntetických polymerech a plastových materiálech přítomných ve výrobku, samostatné součásti nebo obalu se použijí normy založené na radiouhlíkových metodách, jako je EN 16640, EN 16785 nebo ASTM D 6866-12. Nelze-li použít radiouhlíkovou metodu, je povolena metoda hmotnostní bilance, pokud je zajištěna vysoká úroveň transparentnosti a odpovědnosti a je podložena dohodnutými normami.

Použití zakoupených certifikátů založených na systému „Book & Claim“ je vyloučeno, aby bylo možné plastové suroviny z biologického materiálu zpětně vysledovat. Důkazy o nákupu plastových surovin z biologického materiálu musí být založeny na procesech podle systémů oddělení nebo hmotnostní bilance.

V případě, že certifikační systém nestanoví zvláštní požadavek, aby veškerý primární materiál byl odebírán z geneticky nemodifikovaných odrůd, je třeba předložit další důkazy za účelem prokázání této skutečnosti.

Kritérium 6.   Materiálová účinnost při výrobě konečného výrobku

Požadavky tohoto kritéria platí pro závody, kde se provádí finální kompletace výrobku.

Množství odpadu vzniklého během výroby a balení výrobků, které je posíláno na skládku nebo ke spálení bez energetického využití, nesmí překročit:

| a) | 8 % hmotnosti konečných výrobků u tampónů; |
| --- | --- |

a)

8 % hmotnosti konečných výrobků u tampónů;

| b) | 4 % hmotnosti konečných výrobků u všech ostatních výrobků. |
| --- | --- |

b)

4 % hmotnosti konečných výrobků u všech ostatních výrobků.

Posuzování a ověřování:

Žadatel potvrdí, že jsou splněny výše uvedené požadavky.

Žadatel předloží důkaz o množství odpadu, který nebyl znovu použit v rámci výrobního procesu nebo nebyl přeměněn na materiály či energii.

Žadatel předloží všechny tyto údaje týkající se:

| a) | hmotnosti výrobku a jeho obalu; |
| --- | --- |

a)

hmotnosti výrobku a jeho obalu;

| b) | všech toků odpadu vyprodukovaného během výroby; |
| --- | --- |

b)

všech toků odpadu vyprodukovaného během výroby;

| c) | příslušného zpracování podílu využitého odpadu a odpadu odstraněného pomocí skládky nebo spálení. |
| --- | --- |

c)

příslušného zpracování podílu využitého odpadu a odpadu odstraněného pomocí skládky nebo spálení.

Množství odpadu posílaného na skládku nebo ke spálení bez energetického využití se vypočítá jako rozdíl mezi množstvím vyprodukovaného odpadu a množstvím využitého odpadu (opětovně použitého, recyklovaného atd.).

Kritérium 7.   Vyloučené a omezené látky

7.1   
  Omezení látek klasifikovaných podle nařízení (ES) č. 1272/2008

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Není-li v tabulce 8 uvedena odchylka, nesmí konečný výrobek ani žádné jeho součásti obsahovat obsažené látky (samostatně nebo ve směsích), kterým jsou přiřazeny některé z tříd nebezpečnosti, kategorií a souvisejících kódů standardních vět o nebezpečnosti podle nařízení (ES) č. 1272/2008 uvedených v tabulce 6.

Tabulka 6

Vyloučené třídy a kategorie nebezpečnosti a kódy standardních vět o nebezpečnosti

| Karcinogenní, mutagenní nebo toxická pro reprodukci |
| --- |
| Kategorie 1 A a 1B | Kategorie 2 |
| H340 Může vyvolat genetické poškození. | H341 Podezření na genetické poškození. |
| H350 Může vyvolat rakovinu. | H351 Podezření na vyvolání rakoviny. |
| H350i Může vyvolat rakovinu při vdechování. | - |
| H360F Může poškodit reprodukční schopnost. | H361f Podezření na poškození reprodukční schopnosti. |
| H360D Může poškodit plod v těle matky. | H361d Podezření na poškození plodu v těle matky. |
| H360FD Může poškodit reprodukční schopnost. Může poškodit plod v těle matky | H361fd Podezření na poškození reprodukční schopnosti. Podezření na poškození plodu v těle matky. |
| H360Fd Může poškodit reprodukční schopnost. Podezření na poškození plodu v těle matky. | H362 Může poškodit kojence prostřednictvím mateřského mléka. |
| H360Df Může poškodit plod v těle matky. Podezření na poškození reprodukční schopnosti. | |
| Akutní toxicita |
| Kategorie 1 a 2 | Kategorie 3 |
| H300 Při požití může způsobit smrt. | H301 Toxický při požití. |
| H310 Při styku s kůží může způsobit smrt. | H311 Toxický při styku s kůží. |
| H330 Při vdechování může způsobit smrt. | H331 Toxický při vdechování. |
| H304 Při požití a vniknutí do dýchacích cest může způsobit smrt. | EUH070 Toxický při styku s očima. |
| Toxicita pro specifické cílové orgány |
| Kategorie 1 | Kategorie 2 |
| H370 Způsobuje poškození orgánů. | H371 Může způsobit poškození orgánů. |
| H372 Způsobuje poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici. | H373 Může způsobit poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici. |
| Senzibilizace dýchacích cest a kůže |
| Kategorie 1 A | Kategorie 1B |
| H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci. | H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci. |
| H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže. | H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže. |
| Endokrinní disruptory pro lidské zdraví a životní prostředí |
| Kategorie 1 | Kategorie 2 |
| EUH380: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému u lidí. | EUH381: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému u lidí. |
| EUH430: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí. | EUH431: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí. |
| Perzistentní, bioakumulativní a toxické látky |
| PBT | vPvB |
| EUH440: Hromadí se v životním prostředí a živých organismech včetně člověka. | EUH441: Silně se hromadí v životním prostředí a živých organismech včetně člověka. |
| Perzistentní, mobilní a toxické látky |
| PMT | vPvM |
| EUH450: Může způsobit dlouhodobé a difúzní znečištění vodních zdrojů. | EUH451: Může způsobit velmi dlouhodobé a difúzní znečištění vodního zdroje. |

Karcinogenní, mutagenní nebo toxická pro reprodukci

Kategorie 1 A a 1B

Kategorie 2

H340 Může vyvolat genetické poškození.

H341 Podezření na genetické poškození.

H350 Může vyvolat rakovinu.

H351 Podezření na vyvolání rakoviny.

H350i Může vyvolat rakovinu při vdechování.

-

H360F Může poškodit reprodukční schopnost.

H361f Podezření na poškození reprodukční schopnosti.

H360D Může poškodit plod v těle matky.

H361d Podezření na poškození plodu v těle matky.

H360FD Může poškodit reprodukční schopnost. Může poškodit plod v těle matky

H361fd Podezření na poškození reprodukční schopnosti. Podezření na poškození plodu v těle matky.

H360Fd Může poškodit reprodukční schopnost. Podezření na poškození plodu v těle matky.

H362 Může poškodit kojence prostřednictvím mateřského mléka.

H360Df Může poškodit plod v těle matky. Podezření na poškození reprodukční schopnosti.

Akutní toxicita

Kategorie 1 a 2

Kategorie 3

H300 Při požití může způsobit smrt.

H301 Toxický při požití.

H310 Při styku s kůží může způsobit smrt.

H311 Toxický při styku s kůží.

H330 Při vdechování může způsobit smrt.

H331 Toxický při vdechování.

H304 Při požití a vniknutí do dýchacích cest může způsobit smrt.

EUH070 Toxický při styku s očima.

Toxicita pro specifické cílové orgány

Kategorie 1

Kategorie 2

H370 Způsobuje poškození orgánů.

H371 Může způsobit poškození orgánů.

H372 Způsobuje poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici.

H373 Může způsobit poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici.

Senzibilizace dýchacích cest a kůže

Kategorie 1 A

Kategorie 1B

H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci.

H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci.

H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže.

H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže.

Endokrinní disruptory pro lidské zdraví a životní prostředí

Kategorie 1

Kategorie 2

EUH380: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému u lidí.

EUH381: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému u lidí.

EUH430: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí.

EUH431: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí.

Perzistentní, bioakumulativní a toxické látky

PBT

vPvB

EUH440: Hromadí se v životním prostředí a živých organismech včetně člověka.

EUH441: Silně se hromadí v životním prostředí a živých organismech včetně člověka.

Perzistentní, mobilní a toxické látky

PMT

vPvM

EUH450: Může způsobit dlouhodobé a difúzní znečištění vodních zdrojů.

EUH451: Může způsobit velmi dlouhodobé a difúzní znečištění vodního zdroje.

Konečný výrobek ani žádné jeho součásti navíc nesmí obsahovat obsažené látky (samostatně nebo ve směsích) v koncentracích větších než 0,010 % (hmot.), kterým jsou přiřazeny některé z tříd nebezpečnosti, kategorií a souvisejících kódů standardních vět o nebezpečnosti podle nařízení (ES) č. 1272/2008 uvedené v tabulce 7 – pokud není v tabulce 8 uvedena odchylka.

Tabulka 7.

Omezené třídy a kategorie nebezpečnosti a související kódy standardních vět o nebezpečnosti

| Nebezpečnost pro vodní prostředí |
| --- |
| Kategorie 1 a 2 | Kategorie 3 a 4 |
| H400 Vysoce toxický pro vodní organismy. | H412 Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. |
| H410 Vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. | H413 Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy. |
| H411 Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. | |
| Nebezpečnost pro ozonovou vrstvu |
| H420 Poškozuje veřejné zdraví a životní prostředí tím, že ničí ozon ve svrchních vrstvách atmosféry. | |

Nebezpečnost pro vodní prostředí

Kategorie 1 a 2

Kategorie 3 a 4

H400 Vysoce toxický pro vodní organismy.

H412 Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

H410 Vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

H413 Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy.

H411 Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

Nebezpečnost pro ozonovou vrstvu

H420 Poškozuje veřejné zdraví a životní prostředí tím, že ničí ozon ve svrchních vrstvách atmosféry.

Tabulka 8

Odchylky od omezení látek s harmonizovanou klasifikací podle nařízení (ES) č. 1272/2008

| Druh látky | Třída a kategorie nebezpečnosti a kód standardní věty o nebezpečnosti, na něž se vztahuje odchylka | Podmínky odchylky |
| --- | --- | --- |
| 2-methyltetrahydroisothiazol-3(2H)-on (MIT) | H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 a H317 | Pouze ve vodorozpustných tiskařských barvách a v koncentraci nižší než 15 ppm v tiskařské barvě (před aplikací) a nižší než 0,1 ppm v konečném výrobku. Tiskařská barva musí splňovat dílčí kritérium 7.3.4. |
| Dipropylenglykol-dibenzoát | H412 | Pouze v termoplastických adhezivních materiálech, které slouží jako ukazatel vlhkosti. |
| Látky a směsi s harmonizovanou klasifikací jako H304 | H304 | Látky s viskozitou pod 20,5 cSt při 40 °C. |
| Oxid titaničitý (nanoforma) | H351 | Pouze při použití jako pigment. Nelze jej použít ve formě prášku nebo spreje. |

Druh látky

Třída a kategorie nebezpečnosti a kód standardní věty o nebezpečnosti, na něž se vztahuje odchylka

Podmínky odchylky

2-methyltetrahydroisothiazol-3(2H)-on (MIT)

H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 a H317

Pouze ve vodorozpustných tiskařských barvách a v koncentraci nižší než 15 ppm v tiskařské barvě (před aplikací) a nižší než 0,1 ppm v konečném výrobku. Tiskařská barva musí splňovat dílčí kritérium 7.3.4.

Dipropylenglykol-dibenzoát

H412

Pouze v termoplastických adhezivních materiálech, které slouží jako ukazatel vlhkosti.

Látky a směsi s harmonizovanou klasifikací jako H304

H304

Látky s viskozitou pod 20,5 cSt při 40 °C.

Oxid titaničitý (nanoforma)

H351

Pouze při použití jako pigment. Nelze jej použít ve formě prášku nebo spreje.

Kódy standardních vět o nebezpečnosti se obecně vztahují na látky. Nelze-li ovšem získat informace o látkách, použijí se klasifikační pravidla pro směsi.

Použití látek nebo směsí, které jsou během výrobního procesu chemicky upraveny tak, že jakékoli relevantní nebezpečí, pro něž byla látka nebo směs klasifikována podle nařízení (ES) č. 1272/2008, již neplatí, je z výše uvedeného požadavku vyňato.

Toto kritérium se nevztahuje na:

| — | látky, které nejsou zahrnuty do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1907/2006, ve smyslu čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

látky, které nejsou zahrnuty do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1907/2006, ve smyslu čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,

| — | látky, na něž se vztahuje ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 1907/2006, jež stanoví kritéria pro vynětí látek zahrnutých v příloze V uvedeného nařízení z požadavků na registraci, následné uživatele a hodnocení. |
| --- | --- |

—

látky, na něž se vztahuje ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 1907/2006, jež stanoví kritéria pro vynětí látek zahrnutých v příloze V uvedeného nařízení z požadavků na registraci, následné uživatele a hodnocení.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění dílčího kritéria 7.1 spolu s příslušnými prohlášeními výrobců součástí, seznamem všech použitých chemických látek, jejich bezpečnostním listem nebo prohlášením dodavatele chemických látek a všemi příslušnými prohlášeními, která prokazují splnění tohoto požadavku.

U omezených látek a nevyhnutelných nečistot, jejichž klasifikace podléhají omezení, se k odhadu zbytkového množství omezené látky nebo nečistoty v konečném výrobku použije koncentrace omezené látky nebo nečistoty a předpokládaný retenční faktor 100 %. Nečistoty mohou být přítomny v chemickém výrobku až do 0,0100 % hmot., pokud nejsou dále omezeny podle kritéria 7.3.8. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek nebo jsou produktem jejich rozkladu, se považují za obsažené látky a nikoli za nečistoty.

Veškeré odchylky od retenčního faktoru 100 % (např. odpařování rozpouštědla) nebo chemická modifikace omezené nečistoty musí být odůvodněny.

V případě látek vyňatých z dílčího kritéria 7.1 (viz přílohy IV a V nařízení (ES) č. 1907/2006) postačuje k prokázání splnění požadavků prohlášení, které žadatel učiní za tímto účelem.

Jelikož se jedna licence na ekoznačku EU může vztahovat na více výrobků nebo potenciálních výrobků, které používají stejné procesní chemikálie, musí být výpočet pro každou nečistotu předložen pouze u nejhoršího výrobku nebo součásti, na které se vztahuje licence (např. nejvýrazněji potištěný předmět součásti při screeningu tiskařských barev, jejichž klasifikace podléhají omezení).

Výše uvedené doklady mohou být rovněž poskytnuty přímo příslušným subjektům jakýmkoliv dodavatelem v rámci dodavatelského řetězce žadatele.

7.2   
  Látky vzbuzující mimořádné obavy (SVHC)

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Konečný výrobek ani žádné jeho součásti nesmí obsahovat obsažené látky (samostatně nebo ve směsích) splňující kritéria uvedená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006, které byly identifikovány postupem podle článku 59 uvedeného nařízení a které jsou zařazeny na seznam látek vzbuzujících mimořádné obavy pro případné zahrnutí do povolovacího postupu.

Posuzování a ověřování

Žadatel předloží podepsané prohlášení, že konečný výrobek ani žádné jeho součásti neobsahují žádné látky vzbuzující mimořádné obavy. Prohlášení musí být podloženo bezpečnostními listy všech dodaných chemických látek a materiálů použitých k výrobě konečného výrobku a jeho součástí.

Seznam látek identifikovaných jako látky vzbuzující mimořádné obavy a zařazených do seznamu látek pro případné zahrnutí do přílohy XIV podle článku 59 nařízení (ES) č. 1907/2006 je k dispozici na adrese:

https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

Odkazovat je třeba na seznam platný k datu podání žádosti o ekoznačku EU.

U nevyhnutelných nečistot identifikovaných jako látky vzbuzující mimořádné obavy se k odhadu zbytkového množství nečistoty SVHC v konečném výrobku použije koncentrace nečistoty a předpokládaný retenční faktor 100 %. Nečistoty mohou být přítomny v chemickém výrobku až do 0,0100 % hmot., pokud nejsou dále omezeny podle kritéria 7.3.8. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek nebo jsou produktem jejich rozkladu, se považují za obsažené látky a nikoli za nečistoty.

Pro veškeré odchylky od retenčního faktoru 100 % (např. odpařování rozpouštědla) nebo pro chemickou modifikaci nečistoty SVHC musí být uvedeny důvody.

7.3   
  Jiná specifická omezení

7.3.1   Výslovně vyloučené látky

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Do chemického výrobku použitého v konečném výrobku ani do jeho součástí se nesmějí přidávat tyto látky (samotné nebo ve směsích):

| a) | 5-chlor-2-methyl-4-isothiazolin-3-on (CMIT); |
| --- | --- |

a)

5-chlor-2-methyl-4-isothiazolin-3-on (CMIT);

| b) | akrylamid v supeabsorpčních polymerech; |
| --- | --- |

b)

akrylamid v supeabsorpčních polymerech;

| c) | alkylfenolethoxyláty (APEO) a jiné deriváty alkylfenolu [1]. Jsou povoleny stéricky bráněné fenolové antioxidanty s molární hmotností (MW) > 600 g/mol; |
| --- | --- |

c)

alkylfenolethoxyláty (APEO) a jiné deriváty alkylfenolu [1]. Jsou povoleny stéricky bráněné fenolové antioxidanty s molární hmotností (MW) > 600 g/mol;

| d) | antibakteriální činidla (např. nanostříbro a triklosan); |
| --- | --- |

d)

antibakteriální činidla (např. nanostříbro a triklosan);

| e) | formaldehyd a látky uvolňující formaldehyd [2]; |
| --- | --- |

e)

formaldehyd a látky uvolňující formaldehyd [2];

| f) | nitromošusy a polycyklické mošusy; |
| --- | --- |

f)

nitromošusy a polycyklické mošusy;

| g) | organické sloučeniny cínu používané jako katalyzátory při výrobě silikonu; |
| --- | --- |

g)

organické sloučeniny cínu používané jako katalyzátory při výrobě silikonu;

| h) | parabeny; |
| --- | --- |

h)

parabeny;

| i) | ftaláty [3]; |
| --- | --- |

i)

ftaláty [3];

| j) | látky, u nichž bylo zjištěno, že mají vlastnosti endokrinního disruptoru; |
| --- | --- |

j)

látky, u nichž bylo zjištěno, že mají vlastnosti endokrinního disruptoru;

| k) | látky považované za potenciální endokrinní disruptory v kategorii 1 nebo 2 na prioritním seznamu látek EU, které mají být dále zkoumány s ohledem na účinky vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému. |
| --- | --- |

k)

látky považované za potenciální endokrinní disruptory v kategorii 1 nebo 2 na prioritním seznamu látek EU, které mají být dále zkoumány s ohledem na účinky vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění dílčího kritéria, v relevantních případech s prohlášeními dodavatelů. Látky uvedené v tomto dílčím kritériu jsou povoleny pouze jako nečistoty, avšak v koncentracích nižších než 0,0100 % hmot. v chemickém výrobku, pokud nejsou dále omezeny podle kritéria 7.3.8. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek nebo jsou produktem jejich rozkladu, se považují za obsažené látky a nikoli za nečistoty.

[Poznámky:

| [1] | Název látky = „alkylfenol“, podle: https://echa.europa.eu/cs/advanced-search-for-chemicals. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Použití formaldehydu a látek uvolňujících formaldehyd v adhezivních materiálech je regulováno podle dílčího kritéria 7.3.5. |
| --- | --- |

[2]

| [3] | Diisononylftalát (DINP) může být povolen, pokud se používá v adhezivních přípravcích při maximální koncentraci 0,010 % hmot. adhezivního přípravku]. |
| --- | --- |

[3]

7.3.2   Vonné látky

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek, všechny jeho součásti, samostatné součásti a obal.

Vonné látky se nesmějí přidávat do konečného výrobku, do žádné jeho součásti, do samostatných součástí ani do obalu.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění tohoto dílčího kritéria.

7.3.3   Tělové krémy

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Tělové krémy se nesmějí používat ve výrobku ani v žádné jeho součásti.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění výše uvedeného dílčího kritéria.

7.3.4   Tiskařské barvy a barviva

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti. Tento požadavek se nevztahuje na samostatné součásti, prodejní obaly a informační listy.

| a) | Konečný výrobek ani žádné jeho součásti nesmějí být barveny ani potištěny. |
| --- | --- |

a)

Konečný výrobek ani žádné jeho součásti nesmějí být barveny ani potištěny.

| b) | Z omezení jsou vyňaty tyto součásti, které mohou být barveny nebo potištěny:






  i) | provázky u tampónů, |
| --- | --- | --- |

b)

Z omezení jsou vyňaty tyto součásti, které mohou být barveny nebo potištěny:

i)

provázky u tampónů,

| ii) | uzavírací systémy, |
| --- | --- |

ii)

uzavírací systémy,

| iii) | materiály, které nejsou přímo v kontaktu s kůží, pokud barvivo nebo tiskařská barva plní specifické funkce (např. snižuje viditelnost výrobku skrze bílé oděvy nebo oděvy světlých barev, označuje, kam přilepit lepicí pásky, slouží jako ukazatel vlhkosti nebo označuje zadní stranu výrobku) nebo dekorativní účely. |
| --- | --- |

iii)

materiály, které nejsou přímo v kontaktu s kůží, pokud barvivo nebo tiskařská barva plní specifické funkce (např. snižuje viditelnost výrobku skrze bílé oděvy nebo oděvy světlých barev, označuje, kam přilepit lepicí pásky, slouží jako ukazatel vlhkosti nebo označuje zadní stranu výrobku) nebo dekorativní účely.

V těchto případech obsah antimonu, arsenu, barya, kadmia, chromu, olova, rtuti, selenu, primárních aromatických aminů a polychlorovaného bifenylu vyskytujících se jako nečistota v barvivech a tiskařských barvách musí být pod limity uvedenými v usnesení Rady Evropy AP (89) 1 o používání barviv v plastových materiálech, které přicházejí do styku s potravinami (21).

Použitá barviva musí navíc splňovat tyto podmínky:

| a) | při použití v plastových materiálech: Doporučení BfR (Bundesintitut für Risikobewertung – německý Spolkový úřad pro hodnocení rizik) IX. „Barviva pro plasty a jiné polymery používané v komoditách“ (22) nebo švýcarská vyhláška 817.023.21 příloha 2 (23) a příloha 10 (24), |
| --- | --- |

a)

při použití v plastových materiálech: Doporučení BfR (Bundesintitut für Risikobewertung – německý Spolkový úřad pro hodnocení rizik) IX. „Barviva pro plasty a jiné polymery používané v komoditách“ (22) nebo švýcarská vyhláška 817.023.21 příloha 2 (23) a příloha 10 (24),

| b) | při použití v celulózových materiálech: Doporučení BfR XXXVI. „Papír a karton pro kontakt s potravinami“ (25). |
| --- | --- |

b)

při použití v celulózových materiálech: Doporučení BfR XXXVI. „Papír a karton pro kontakt s potravinami“ (25).

Použitá barviva a tiskařské barvy musí rovněž splňovat dílčí kritéria 7.1 a 7.2.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění výše uvedeného dílčího kritéria, v relevantních případech s prohlášeními dodavatelů.

V případě použití barviv nebo tiskařských barev musí být jejich přítomnost odůvodněna uvedením jejich zvláštní funkce a musí být poskytnuta dokumentace dokládající, že nečistoty v barvivu nebo tiskařské barvě jsou v souladu s usnesením Rady Evropy AP (89) 1 a že použitá barviva jsou povolena podle doporučení BfR IX. „Barviva pro plasty a jiné polymery používané v komoditách“
  , švýcarské vyhlášky 817.023.21 přílohy 2 a přílohy 10, nebo doporučení BfR XXXVI.
  „Papír a karton pro kontakt s potravinami“
  .

7.3.5   Další omezení týkající se adhezivních materiálů

Obsah volného formaldehydu ve ztvrdlém adhezivním materiálu (lepidlu) nesmí překročit 10 ppm. Prahová hodnota pro formaldehyd vzniklý během výroby adhezivního materiálu je 250 ppm v čerstvě vyrobené polymerové disperzi. Pro termoplastické adhezivní materiály tento požadavek neplatí.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění výše uvedeného dílčího kritéria, případně podložené prohlášeními dodavatelů, a bezpečnostní listy všech látek/směsí a jejich koncentrace v adhezivním materiálu.

Žadatel rovněž předloží výsledky zkoušek obsahu formaldehydu podle zkušební metody ISO 14184-1:2011 nebo rovnocenné metody.

7.3.6   Superabsorpční polymery (SAP)

Superabsorpční polymery použité ve výrobku:

| a) | obsahují nejvýše 1 000 ppm zbytkových monomerů [4], které jsou označeny kódy H uvedenými v dílčím kritériu 7.1. V případě polyakrylátu sodného se tento limit vztahuje na součet nezreagované akrylové kyseliny a síťovacích činidel; |
| --- | --- |

a)

obsahují nejvýše 1 000 ppm zbytkových monomerů [4], které jsou označeny kódy H uvedenými v dílčím kritériu 7.1. V případě polyakrylátu sodného se tento limit vztahuje na součet nezreagované akrylové kyseliny a síťovacích činidel;

| b) | obsahují nejvýše 10 % (hmot.) vodorozpustných extraktů [5] a tyto musí splňovat dílčí kritéria 7.1, 7.2 a 7.3.1. V případě polyakrylátu sodného to znamená monomery a oligomery kyseliny akrylové s nižší molekulovou hmotností než superabsorpční polymer podle normy ISO 17190; |
| --- | --- |

b)

obsahují nejvýše 10 % (hmot.) vodorozpustných extraktů [5] a tyto musí splňovat dílčí kritéria 7.1, 7.2 a 7.3.1. V případě polyakrylátu sodného to znamená monomery a oligomery kyseliny akrylové s nižší molekulovou hmotností než superabsorpční polymer podle normy ISO 17190;

| c) | akrylamid se do superabsorpčních polymerů nezahrnuje. |
| --- | --- |

c)

akrylamid se do superabsorpčních polymerů nezahrnuje.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění tohoto dílčího kritéria, případně podložené prohlášeními dodavatelů, a bezpečnostní listy všech látek/směsí a jejich koncentrace v konečném výrobku.

Kromě toho žadatel předloží prohlášení dodavatele, v němž je uvedeno složení superabsorpčního polymeru nebo polymerů použitých ve výrobku a množství vodorozpustných extraktů v superabsorpčním polymeru či polymerech. Prohlášení je doloženo bezpečnostními listy nebo výsledky zkoušek, které udávají zbytkové monomery obsažené v superabsorpčním polymeru či polymerech a jejich množství. Doporučenými zkušebními metodami jsou ISO 17190 a WSP 210. Množství zkoušená na zbytkové monomery a rozpustné extrakty jsou průměry z opakovaných odběrů za určité časové období. U analýz musí být popsány použité metody a četnost měření, včetně informací o laboratořích používaných pro analýzy.

[Poznámky:

| [4] | Zbytkové monomery jsou určeny jako součet nezreagovaných akrylových kyselin a síťovacích činidel. |
| --- | --- |

[4]

| [5] | Vodorozpustné extrakty v superabsorpčním polymeru či polymerech jsou určeny jako monomery a oligomery kyseliny akrylové s nižší molární hmotností, než je molární hmotnost superabsorpčního polymeru či polymerů a solí.] |
| --- | --- |

[5]

7.3.7   Silikon

Toto dílčí kritérium se vztahuje na ochranný proužek.

| a) | Nesmějí se používat silikonové povlaky na bázi rozpouštědel. |
| --- | --- |

a)

Nesmějí se používat silikonové povlaky na bázi rozpouštědel.

| b) | Silikonové směsi [6] nesmí obsahovat oktamethylcyklotetrasiloxan („D4“, č. CAS 556-67-2), dekamethylcyklopentasiloxan („D5“, č. CAS 541-02-6) a dodecamethylcyklohexasiloxan („D6“ č. CAS 540-97-6) v koncentracích vyšších než 800 ppm (0,08 % hmot.). Limit 800 ppm se použije na každou látku samostatně. |
| --- | --- |

b)

Silikonové směsi [6] nesmí obsahovat oktamethylcyklotetrasiloxan („D4“, č. CAS 556-67-2), dekamethylcyklopentasiloxan („D5“, č. CAS 541-02-6) a dodecamethylcyklohexasiloxan („D6“ č. CAS 540-97-6) v koncentracích vyšších než 800 ppm (0,08 % hmot.). Limit 800 ppm se použije na každou látku samostatně.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění tohoto dílčího kritéria podepsané výrobcem ochranného proužku a doložené bezpečnostními listy.

[Pozn.:

| [6] | Silikonová směs je zde určena jako kapalná směs složená ze dvou nebo více silikonových surovin, která se používá jako povlak na ochranném papíru nebo fólii používaných jako ochranný proužek u některých výrobků pro dámskou hygienu (např. u slipových a hygienických vložek) nebo u plenkových pásků.] |
| --- | --- |

[6]

7.3.8   Další chemické látky vzbuzující obavy

Toto dílčí kritérium se vztahuje na nečistoty v konečném výrobku.

Konečný výrobek nesmí obsahovat chemické látky v koncentraci vyšší, než je uvedeno v tabulce 9.

Tabulka 9.

Seznam omezených chemických látek

| Látky | Omezení |
| --- | --- |
| Formaldehyd | < 16 ppm |
| Dibenzo-p-dioxiny (PCDD): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD | Součet TEQ detekovaných kongenerů PCDD, PCDF a DLPCB < 2  ng/kg |
| Dibenzofurany (PCDF): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8- PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF |
| DLPCB: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189 |
| Polyaromatické uhlovodíky (PAU) |
| Benzo[a]anthracen; benzo[a]pyren; benzo[e]pyren; chrysen; benzo[b]fluoranthen; benzo[k]fluoranthen; dibenzo[a,h]anthracen; benzo[j]fluoranten; benzo[g,h,i]perylen; indeno[1,2,3,cd]pyren; fenanthren; pyren; antracen; fluoranthen; naftalen | Každý PAU < 0,2  mg/kg
  Součet PAU < 1  mg/kg |
| Fenoly |
| Bisfenol A | < 0,02  % |
| Nonylfenol di-ethoxylát | < 10  mg/kg |
| Nonylfenol | < 10  mg/kg |
| Ftaláty |
| DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, kyselina 1,2-benzendikarboxylová, dialkylestery (alkyly C6-C10), kyselina 1,2-benzendikarboxylová, směsné decyl-, hexyl- a oktyldiestery | Každý < 0,01  % |
| Pesticidy |
| Glyfosát | < 0,5  mg/kg |
| AMPA | < 0,5  mg/kg |
| Kvintozen | < 0,5  mg/kg |
| Hexachlorbenzen | < 0,5  mg/kg |
| Organocíny |
| Tributylcín | < 2 ppb |
| Další organocíny: monobutylcín; dibutylcín; trifenylcín; dioktylcín; monooktylcín | Každý organocín < 10 ppb |
| Těžké kovy |
| Antimon | < 30  mg/kg |
| Kadmium | < 0,1  mg/kg |
| Chrom | < 1  mg/kg |
| Olovo | < 0,2  mg/kg |
| Rtuť | < 0,02  mg/kg |

Látky

Omezení

Formaldehyd

< 16 ppm

Dibenzo-p-dioxiny (PCDD): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD

Součet TEQ detekovaných kongenerů PCDD, PCDF a DLPCB < 2  ng/kg

Dibenzofurany (PCDF): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8- PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF

DLPCB: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189

Polyaromatické uhlovodíky (PAU)

Benzo[a]anthracen; benzo[a]pyren; benzo[e]pyren; chrysen; benzo[b]fluoranthen; benzo[k]fluoranthen; dibenzo[a,h]anthracen; benzo[j]fluoranten; benzo[g,h,i]perylen; indeno[1,2,3,cd]pyren; fenanthren; pyren; antracen; fluoranthen; naftalen

Každý PAU < 0,2  mg/kg

Součet PAU < 1  mg/kg

Fenoly

Bisfenol A

< 0,02  %

Nonylfenol di-ethoxylát

< 10  mg/kg

Nonylfenol

< 10  mg/kg

Ftaláty

DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, kyselina 1,2-benzendikarboxylová, dialkylestery (alkyly C6-C10), kyselina 1,2-benzendikarboxylová, směsné decyl-, hexyl- a oktyldiestery

Každý < 0,01  %

Pesticidy

Glyfosát

< 0,5  mg/kg

AMPA

< 0,5  mg/kg

Kvintozen

< 0,5  mg/kg

Hexachlorbenzen

< 0,5  mg/kg

Organocíny

Tributylcín

< 2 ppb

Další organocíny: monobutylcín; dibutylcín; trifenylcín; dioktylcín; monooktylcín

Každý organocín < 10 ppb

Těžké kovy

Antimon

< 30  mg/kg

Kadmium

< 0,1  mg/kg

Chrom

< 1  mg/kg

Olovo

< 0,2  mg/kg

Rtuť

< 0,02  mg/kg

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění výše uvedeného dílčího kritéria, v relevantních případech s prohlášeními dodavatelů.

Kromě toho žadatel předloží výsledky analýz provedených u konečného výrobku. Zkouška se provádí na reprezentativním výrobku. V případě shodně vyráběných výrobků (např. hygienických výrobků různých velikostí) stačí zkoušky provést u jedné z velikostí výrobku. Alternativně mohou být analýzy provedeny samostatně u každého materiálu použitého v konečném (reprezentativním) výrobku. U analýz musí být popsány použité metody a datum měření, včetně informací o laboratořích používaných pro analýzy. Doporučené zkušební metody jsou NWSP 360.1R0 nebo její ekvivalent pro přípravu vzorku, NWSP 360.2R0 nebo její ekvivalent pro extrakci analytu a NWSP 360.3R0 nebo její ekvivalent pro analytickou instrumentální analýzu. Měření se opakují minimálně jednou za rok.

Kritérium 8.   Obaly

Toto kritérium stanoví požadavky na prodejní a skupinové obaly.

Skupinové obaly je třeba omezit nebo je vyrábět pouze z kartonu nebo papíru.

a)   Karton nebo papír používaný na obaly

Prodejní obaly vyrobené z kartonu nebo papíru musí obsahovat minimálně 40 % recyklovaného materiálu.

Skupinové obaly vyrobené z kartonu nebo papíru musí obsahovat minimálně 80 % recyklovaného materiálu.

Ke zbývajícímu podílu kartonu nebo papíru používanému na prodejní a skupinové obaly (100 % minus procentní podíl obsahu recyklovaného materiálu) musí být k dispozici platná osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů vystavená nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů, jako jsou FSC, PEFC nebo jejich ekvivalent. Certifikační orgány, které vydávají osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů, musí být akreditovány/uznány uvedeným certifikačním systémem.

b)   Plasty používané na obaly

| — | Do 31. prosince 2026 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 20 % recyklovaného materiálu. |
| --- | --- |

—

Do 31. prosince 2026 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 20 % recyklovaného materiálu.

| — | Od 1. ledna 2027 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 35 % recyklovaného materiálu. |
| --- | --- |

—

Od 1. ledna 2027 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 35 % recyklovaného materiálu.

c)   Recyklovatelnost

Obsah prodejních obalů (karton nebo papír nebo plasty) a skupinových obalů (karton nebo papír) dostupný pro recyklaci musí představovat alespoň 95 % hmot., zatímco zbytkových 5 % musí být slučitelných s recyklací.

d)   Další požadavky

| — | Použití kompozitních obalů (prodejních a skupinových), směsných plastů nebo potahování kartonu nebo papíru plasty nebo kovy není povoleno. |
| --- | --- |

—

Použití kompozitních obalů (prodejních a skupinových), směsných plastů nebo potahování kartonu nebo papíru plasty nebo kovy není povoleno.

| — | Obsah recyklovaného materiálu a recyklovatelnost prodejních a skupinových obalů musí být uvedeny na prodejním obalu. |
| --- | --- |

—

Obsah recyklovaného materiálu a recyklovatelnost prodejních a skupinových obalů musí být uvedeny na prodejním obalu.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží 1) podepsané prohlášení o splnění požadavku, v němž uvede procentní podíl obsaženého recyklovaného materiálu v prodejním a případně skupinovém obalu; 2) prohlášení o splnění požadavku, v němž je uvedena recyklovatelnost prodejního a skupinového obalu, a 3) fotografii prodejního obalu ve vysokém rozlišení, na které jsou jasně viditelné informace týkající se obsahu recyklovaného materiálu a recyklovatelnosti prodejního a skupinového obalu.

Příslušné subjekty po 1. lednu 2027 znovu ověří prohlášení o splnění požadavku, v němž je uveden procentní podíl obsaženého recyklovaného plastu v prodejním obalu.

Žadatel předloží auditované účetní doklady, které prokazují, že zbývající podíl kartonu nebo papíru používaného na prodejní a skupinové obaly (100 % minus procentní podíl obsahu recyklovaného materiálu) je definován jako certifikovaný materiál podle platných certifikačních systémů FSC, PEFC nebo jejich ekvivalentů. Auditované účetní doklady platí po celou dobu platnosti licence na ekoznačku EU. Příslušné subjekty účetní doklady znovu zkontrolují dvanáct měsíců po udělení licence na ekoznačku EU.

Obsah recyklovaného materiálu se ověřuje z hlediska souladu s normou EN 45557 nebo ISO 14021 a recyklovatelnost z hlediska souladu s normou EN 13430 nebo ISO 18604.

Obsah recyklovaného plastu v obalu musí splňovat normy pro spotřebitelský řetězec, jako je ISO 22095 nebo EN 15343. Rovnocenné metody lze přijmout, pokud je třetí strana považuje za rovnocenné, a musí být doplněny podrobnými vysvětleními dokládajícími splnění tohoto požadavku a příslušnou průkaznou dokumentací. Musí být předloženy faktury prokazující nákup recyklovaného materiálu.

Kromě toho se recyklovatelnost (dostupnost pro recyklaci a slučitelnost s ní) obalu zkouší pomocí standardních zkušebních protokolů. Recyklovatelnost kartonových nebo papírových obalů se posuzuje pomocí zkoušek možnosti rozvláknění a v tomto případě žadatel prokáže možnost rozvláknění kartonového nebo papírového obalu, kterou doloží výsledkem (výsledky) zprávy či zpráv o zkoušce podle metody PTS-RH 021, systému ATICELCA 501 nebo rovnocenných standardních metod, které příslušný subjekt přijímá jako údaje rovnocenné vědecké kvality. Modely oddělení nebo kontrolovaného mísení, jako je RecyClass, se přijímají jako nezávislá certifikace vystavená třetí stranou pro plastové obaly. Rovnocenné zkušební metody lze přijmout, pokud je třetí strana považuje za rovnocenné.

Kritérium 9.   Pokyny k použití a likvidaci výrobku a obalu

Pokyny k použití konečného výrobku jsou k dispozici na obalu nebo v tištěném nebo digitálním příbalovém letáku.

Prodejní obal obsahuje pokyny týkající se likvidace prodejního obalu, (případného) skupinového obalu, samostatných součástí a likvidace použitého výrobku. Na prodejním obalu musí být slovy nebo pomocí vizuálních symbolů uvedeny tyto informace:

| — | že prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a použitý výrobek nesmí být splachovány do záchodu |
| --- | --- |

—

že prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a použitý výrobek nesmí být splachovány do záchodu

| — | a jak správně likvidovat prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a použitý výrobek. |
| --- | --- |

—

a jak správně likvidovat prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a použitý výrobek.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží fotografii pokynů k použití výrobku ve vysokém rozlišení.

Žadatel poskytne fotografii prodejního obalu ve vysokém rozlišení, na které jsou jasně viditelné informace týkající se likvidace.

Kritérium 10.   Vhodnost k použití a kvalita výrobku

Efektivnost/kvalita konečného výrobku musí být uspokojivá a alespoň rovnocenná kvalitě výrobků, které již na trhu jsou.

Vhodnost k použití je zkoušena z hlediska vlastností a parametrů uvedených v tabulce 10. Výrobek musí dosahovat prahových hodnot funkční způsobilosti, pokud byly tyto hodnoty stanoveny.

Tabulka 10

Vlastnosti a parametry popisující vhodnost testovaného výrobku k použití

| Vlastnost | Požadovaný způsob testování (prahová hodnota funkční způsobilosti) |
| --- | --- |
| Dětské pleny | Dámské hygienické vložky | Tampony | Vložky do podprsenky pro kojící matky |
| Zkoušky v přirozeném prostředí | U1. Absorpce a ochrana proti úniku  (26) | Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý) |
| U2. Vysoušení kůže | Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý) | Nepoužije se | Pokud jde o dětské pleny a dámské hygienické vložky |
| U3. Vhodný tvar a pohodlí | Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý) |
| U4. Celkový dojem | Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý) |
| Odborné testy | T1. Absorpce a ochrana proti úniku  (26) | Rychlost absorpce a míra absorpce před únikem | Metoda Syngina | Pokud jde o dětské pleny a dámské hygienické vložky |
| T2. Vysoušení kůže  (26) | Transepidermální ztráta vody (TEWL), test opětovného zvlhčení (rewet method) nebo korneometrická metoda | Nepoužije se | Pokud jde o dětské pleny a dámské hygienické vložky |

Vlastnost

Požadovaný způsob testování (prahová hodnota funkční způsobilosti)

Dětské pleny

Dámské hygienické vložky

Tampony

Vložky do podprsenky pro kojící matky

Zkoušky v přirozeném prostředí

U1. Absorpce a ochrana proti úniku  (26)

Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý)

U2. Vysoušení kůže

Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý)

Nepoužije se

Pokud jde o dětské pleny a dámské hygienické vložky

U3. Vhodný tvar a pohodlí

Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý)

U4. Celkový dojem

Testováno skupinou spotřebitelů (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí výsledek hodnotit jako uspokojivý)

Odborné testy

T1. Absorpce a ochrana proti úniku  (26)

Rychlost absorpce a míra absorpce před únikem

Metoda Syngina

Pokud jde o dětské pleny a dámské hygienické vložky

T2. Vysoušení kůže  (26)

Transepidermální ztráta vody (TEWL), test opětovného zvlhčení (rewet method) nebo korneometrická metoda

Nepoužije se

Pokud jde o dětské pleny a dámské hygienické vložky

Posuzování a ověřování:

U testů v přirozeném prostředí a odborných testů musí být předložena zpráva o zkoušce. Ve zprávě o zkoušce jsou popsány alespoň zkušební metody, výsledky zkoušek a použité údaje. Zkoušky musí být prováděny v laboratořích schválených pro provádění systémů řízení jakosti.

Zkoušky musí být provedeny pro všechny konkrétní typy a velikosti výrobků, pro něž se žádá o udělení ekoznačky EU. Lze-li však prokázat, že výrobky mají stejnou funkční způsobilost, je pro každý design výrobku zkoušena pouze jedna velikost nebo reprezentativní kombinace velikostí.

Zvláštní pozornost se věnuje odběru vzorků, přepravě a skladování výrobků, aby se zaručily reprodukovatelné výsledky. Nedoporučuje se zakrývat identitu výrobků ani měnit jejich obaly za obaly neutrální, protože hrozí, že se změní funkční způsobilost výrobků nebo obalu, pokud není možné tuto změnu vyloučit.

Informace týkající se zkoušení se zpřístupní příslušným subjektům, přičemž se dodržuje nezbytná důvěrnost. Výsledky zkoušek musí být jasně vysvětleny a předkládány v jazyce, jednotkách a s použitím symbolů, které jsou uživateli údajů srozumitelné. Musí být uvedeny tyto prvky: datum a místo zkoušek; kritéria použitá pro výběr zkoušených výrobků a jejich reprezentativnost; vybrané zkoušené vlastnosti a případně důvody, proč jiné vlastnosti nebyly do zkoušení zahrnuty; použité zkušební metody a jejich případná omezení. Je nutné předložit jasné pokyny ohledně používání výsledků zkoušek.

Dodatečné pokyny pro testy v přirozeném prostředí:

| — | Výběr vzorku, nastavení testu, výběr spotřebitelů do testovací skupiny a analýza výsledků zkoušek musí splňovat normalizované statistické postupy (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 nebo ekvivalentní normy). |
| --- | --- |

—

Výběr vzorku, nastavení testu, výběr spotřebitelů do testovací skupiny a analýza výsledků zkoušek musí splňovat normalizované statistické postupy (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 nebo ekvivalentní normy).

| — | Každý výrobek se hodnotí na základě dotazníku. Test má trvat nejméně 72 hodin, pokud možno celý týden, a musí být proveden za běžných podmínek použití výrobku. |
| --- | --- |

—

Každý výrobek se hodnotí na základě dotazníku. Test má trvat nejméně 72 hodin, pokud možno celý týden, a musí být proveden za běžných podmínek použití výrobku.

| — | Doporučený počet spotřebitelů, kteří výrobek testují, je nejméně 30 (u výrobků specificky určených nebo neurčených pro jedno pohlaví). Všechny osoby účastnící se průzkumu musí být stávajícími uživateli konkrétního typu/velikosti testovaného výrobku. |
| --- | --- |

—

Doporučený počet spotřebitelů, kteří výrobek testují, je nejméně 30 (u výrobků specificky určených nebo neurčených pro jedno pohlaví). Všechny osoby účastnící se průzkumu musí být stávajícími uživateli konkrétního typu/velikosti testovaného výrobku.

| — | Pokud výrobek není specificky určen pro jedno pohlaví, musí být poměr mužů a žen 1:1. |
| --- | --- |

—

Pokud výrobek není specificky určen pro jedno pohlaví, musí být poměr mužů a žen 1:1.

| — | Průzkumu se účastní rozličné osoby poměrně zastupující různé skupiny spotřebitelů přítomných na trhu. Musí být jasně uveden jejich věk, země původu a pohlaví. |
| --- | --- |

—

Průzkumu se účastní rozličné osoby poměrně zastupující různé skupiny spotřebitelů přítomných na trhu. Musí být jasně uveden jejich věk, země původu a pohlaví.

| — | Testu se nesmějí účastnit nemocní lidé a osoby s chronickými kožními problémy. V případech, kdy osoby onemocní v průběhu uživatelského hodnocení, je třeba tuto skutečnost v dotazníku uvést a jejich odpovědi nelze pro účely posouzení brát v úvahu. |
| --- | --- |

—

Testu se nesmějí účastnit nemocní lidé a osoby s chronickými kožními problémy. V případech, kdy osoby onemocní v průběhu uživatelského hodnocení, je třeba tuto skutečnost v dotazníku uvést a jejich odpovědi nelze pro účely posouzení brát v úvahu.

| — | U všech testů v přirozeném prostředí (absorpce a ochrana před únikem, vysoušení kůže, vhodný tvar a pohodlí a celkový dojem) musí 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jeho funkční způsobilost hodnotit jako uspokojivou, tj. výrobku udělit více než 60 bodů (na stupnici od 1 do 100 bodů). Alternativně 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jej musí hodnotit jako dobrý či velmi dobrý (při výběru z pěti možností: velmi špatný, špatný, průměrný, dobrý, velmi dobrý). |
| --- | --- |

—

U všech testů v přirozeném prostředí (absorpce a ochrana před únikem, vysoušení kůže, vhodný tvar a pohodlí a celkový dojem) musí 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jeho funkční způsobilost hodnotit jako uspokojivou, tj. výrobku udělit více než 60 bodů (na stupnici od 1 do 100 bodů). Alternativně 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jej musí hodnotit jako dobrý či velmi dobrý (při výběru z pěti možností: velmi špatný, špatný, průměrný, dobrý, velmi dobrý).

| — | Poté, co bylo uživatelské testování dokončeno, se jeho výsledky statisticky vyhodnotí. |
| --- | --- |

—

Poté, co bylo uživatelské testování dokončeno, se jeho výsledky statisticky vyhodnotí.

| — | Musí být oznámeny vnější faktory, které mohou mít vliv na vnímání funkční způsobilosti výrobků, jako jsou obchodní značky, podíly na trhu a reklama. |
| --- | --- |

—

Musí být oznámeny vnější faktory, které mohou mít vliv na vnímání funkční způsobilosti výrobků, jako jsou obchodní značky, podíly na trhu a reklama.

Dodatečné požadavky na odborné testy:

| — | Zkušební metody musí být v nejvyšší možné míře založeny na reprodukovatelných a přísných metodách relevantních pro daný výrobek. |
| --- | --- |

—

Zkušební metody musí být v nejvyšší možné míře založeny na reprodukovatelných a přísných metodách relevantních pro daný výrobek.

| — | Zkouší se nejméně pět vzorků. Oznamují se průměrné výsledky, u nichž se uvede směrodatná odchylka. |
| --- | --- |

—

Zkouší se nejméně pět vzorků. Oznamují se průměrné výsledky, u nichž se uvede směrodatná odchylka.

| — | Odborné testy doporučené pro vložky do podprsenky pro kojící matky jsou stejné jako pro dětské pleny a pro dámské hygienické vložky. |
| --- | --- |

—

Odborné testy doporučené pro vložky do podprsenky pro kojící matky jsou stejné jako pro dětské pleny a pro dámské hygienické vložky.

V souladu s informacemi v obecném textu žádosti týkajícím se posuzování a ověřování se uvede hmotnost a rozměry a popíše se design výrobku.

Kritérium 11.   Sociální odpovědnost podniků s ohledem na pracovní aspekty

Toto kritérium stanoví požadavky na závod, kde se provádí finální kompletace savého hygienického výrobku.

S ohledem na tripartitní deklaraci Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku (27), na iniciativu OSN Global Compact (2. pilíř) (28), na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv (29) a na pravidla OECD pro nadnárodní podniky (30) získá žadatel od třetí strany ověření podložené kontrolou (kontrolami) na místě a dokládající, že v závodě, kde se provádí finální kompletace výrobku, jsou dodržovány příslušné zásady obsažené ve výše uvedených mezinárodních úmluvách a níže uvedená doplňující ustanovení.

Základní úmluvy MOP:

| i) | dětská práce:






  — | Úmluva č. 138 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání z roku 1973 |
| --- | --- | --- |

i)

dětská práce:

—

Úmluva č. 138 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání z roku 1973

| — | Úmluva č. 182 o nejhorších formách dětské práce z roku 1999 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 182 o nejhorších formách dětské práce z roku 1999

| ii) | nucené a povinné práce:






  — | Úmluva č. 29 o nucené práci z roku 1930 a protokol z roku 2014 k úmluvě o nucené práci |
| --- | --- | --- |

ii)

nucené a povinné práce:

—

Úmluva č. 29 o nucené práci z roku 1930 a protokol z roku 2014 k úmluvě o nucené práci

| — | Úmluva č. 105 o odstranění nucené práce z roku 1957 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 105 o odstranění nucené práce z roku 1957

| iii) | svoboda sdružování a právo na kolektivní vyjednávání:






  — | Úmluva č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 |
| --- | --- | --- |

iii)

svoboda sdružování a právo na kolektivní vyjednávání:

—

Úmluva č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948

| — | Úmluva č. 98 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 98 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949

| iv) | diskriminace:






  — | Úmluva č. 100 o stejném odměňování z roku 1951 |
| --- | --- | --- |

iv)

diskriminace:

—

Úmluva č. 100 o stejném odměňování z roku 1951

| — | Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání) z roku 1958 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání) z roku 1958

Doplňující ustanovení:

| v) | pracovní doba:






  — | Úmluva MOP č. 1 o pracovní době (v průmyslových podnicích) z roku 1919 |
| --- | --- | --- |

v)

pracovní doba:

—

Úmluva MOP č. 1 o pracovní době (v průmyslových podnicích) z roku 1919

| — | Úmluva MOP č. 14 o týdenním odpočinku (v průmyslových podnicích) z roku 1921 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 14 o týdenním odpočinku (v průmyslových podnicích) z roku 1921

| vi) | odměňování:






  — | Úmluva MOP č. 131 o stanovení minimálních mezd z roku 1970 |
| --- | --- | --- |

vi)

odměňování:

—

Úmluva MOP č. 131 o stanovení minimálních mezd z roku 1970

| — | Úmluva MOP č. 132 o placené dovolené (revidovaná) z roku 1970 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 132 o placené dovolené (revidovaná) z roku 1970

| — | mzda na úrovni životního minima: žadatel zajistí, aby mzda (bez daní, prémií, příplatků nebo příplatků za práci přesčas) vyplácená za běžný pracovní týden (nepřesahující 48 hodin) stačila k pokrytí základních potřeb (bydlení, energie, výživa, ošacení, zdravotní péče, vzdělávání, pitná voda, péče o děti a doprava) pracovníka a čtyřčlenné rodiny a aby poskytovala určitý diskreční příjem. Plnění tohoto požadavku je auditováno na základě pokynů k odměňování ve standardu SA8000 (31) |
| --- | --- |

—

mzda na úrovni životního minima: žadatel zajistí, aby mzda (bez daní, prémií, příplatků nebo příplatků za práci přesčas) vyplácená za běžný pracovní týden (nepřesahující 48 hodin) stačila k pokrytí základních potřeb (bydlení, energie, výživa, ošacení, zdravotní péče, vzdělávání, pitná voda, péče o děti a doprava) pracovníka a čtyřčlenné rodiny a aby poskytovala určitý diskreční příjem. Plnění tohoto požadavku je auditováno na základě pokynů k odměňování ve standardu SA8000 (31)

| vii) | zdraví a bezpečnost:






  — | Úmluva MOP č. 170 o bezpečnosti při používání chemických látek při práci z roku 1981 |
| --- | --- | --- |

vii)

zdraví a bezpečnost:

—

Úmluva MOP č. 170 o bezpečnosti při používání chemických látek při práci z roku 1981

| — | Úmluva MOP č. 155 o bezpečnosti a zdraví pracovníků a o pracovním prostředí z roku 1990 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 155 o bezpečnosti a zdraví pracovníků a o pracovním prostředí z roku 1990

| — | Úmluva MOP č. 148 o ochraně pracovníků před riziky v pracovním prostředí způsobenými znečištěním vzduchu, hlukem a vibracemi z roku 1977 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 148 o ochraně pracovníků před riziky v pracovním prostředí způsobenými znečištěním vzduchu, hlukem a vibracemi z roku 1977

| viii) | sociální ochrana a začleňování:






  — | Úmluva MOP č. 130 o léčebně preventivní péči a dávkách v nemoci z roku 1969 |
| --- | --- | --- |

viii)

sociální ochrana a začleňování:

—

Úmluva MOP č. 130 o léčebně preventivní péči a dávkách v nemoci z roku 1969

| — | Úmluva MOP č. 102 o minimálních standardech sociálního zabezpečení z roku 1952 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 102 o minimálních standardech sociálního zabezpečení z roku 1952

| — | Úmluva MOP č. 121 o dávkách při pracovních úrazech a nemocech z povolání z roku 1964 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 121 o dávkách při pracovních úrazech a nemocech z povolání z roku 1964

| — | Úmluva MOP č. 19 o rovnocenném nakládání s cizími a domácími zaměstnanci ve věci odškodnění pracovních úrazů z roku 1925 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 19 o rovnocenném nakládání s cizími a domácími zaměstnanci ve věci odškodnění pracovních úrazů z roku 1925

| — | Úmluva MOP č. 183 o ochraně mateřství z roku 2000 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 183 o ochraně mateřství z roku 2000

| ix) | spravedlivé propouštění:






  — | Úmluva MOP č. 158 o ukončení zaměstnání z roku 1982. |
| --- | --- | --- |

ix)

spravedlivé propouštění:

—

Úmluva MOP č. 158 o ukončení zaměstnání z roku 1982.

V místech, kde je ze zákona omezeno právo na svobodu sdružování a kolektivní vyjednávání, nesmí společnost omezovat pracovníky ve vytváření alternativních mechanismů k vyjadřování jejich stížností a ochraně jejich práv, pokud jde o pracovní podmínky a podmínky zaměstnávání, a uzná legitimní sdružení zaměstnanců, s nimiž může zahájit dialog o otázkách týkajících se pracoviště.

Audit musí zahrnovat konzultace s externími zúčastněnými stranami nezávislými na průmyslu z okolí výrobních lokalit, včetně odborových organizací, místních organizací, nevládních organizací a odborníků na pracovní záležitosti. Smysluplné konzultace se uskuteční alespoň se dvěma zúčastněnými stranami ze dvou různých podskupin. V místech, kde vnitrostátní právní předpisy nemohou zajistit přiměřenost sociální odpovědnosti podniků prostřednictvím výše uvedených mezinárodních úmluv, zahrnuje proces provádění auditu audity na místě zajišťované třetí stranou, které se skládají z neohlášených inspekcí na místě prováděných hodnotiteli nezávislými na průmyslu.

Během doby platnosti licence na ekoznačku EU zveřejní žadatel on-line souhrnné výsledky a hlavní zjištění z auditů (včetně podrobností o a) počtu a závažnosti porušení jednotlivých práv pracovníků a norem bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; b) strategii pro nápravu, kde náprava zahrnuje prevenci podle koncepce OSN (UNGP); c) posouzení hlavních příčin přetrvávajícího porušování právních předpisů, jež vyplynulo z konzultace se zúčastněnými stranami – kdo byl konzultován, jaké otázky byly vzneseny, jak to ovlivnilo plán nápravných opatření), za účelem poskytnutí důkazů o jejich výkonnosti pro zainteresované spotřebitele.

Posuzování a ověřování:

Žadatel prokáže splnění požadavků předložením kopií nejnovější verze svého kodexu chování, který musí být v souladu s ustanoveními specifikovanými výše, a kopií podkladových zpráv o auditu pro každý závod provádějící konečnou montáž modelu (modelů), kterému (kterým) má být udělena ekoznačka, a to společně s internetovým odkazem na on-line zveřejnění výsledků a zjištění.

Audity třetích stran na místě provedou auditoři kvalifikovaní k posouzení toho, zda průmyslové výrobní závody dodržují sociální normy nebo kodexy chování, nebo v zemích, v nichž byla ratifikována Úmluva MOP č. 81 o inspekci práce z roku 1947, a dohled MOP uvádí, že vnitrostátní systém inspekce práce je účinný (32), a v nichž oblast působnosti systémů inspekce zahrnuje výše uvedené oblasti (33), inspektor či inspektoři práce jmenovaní orgánem veřejné moci.

Uznávají se i platná osvědčení na základě režimů třetích stran nebo postupů inspekce, které kontrolují dodržování příslušných zásad zakotvených v uvedených základních úmluvách MOP a v doplňujících ustanoveních o pracovní době, odměňování a zdraví a bezpečnosti a konzultaci s externími zúčastněnými stranami. Tato osvědčení nesmí být ke dni podání žádosti starší více než dvanáct měsíců.

Kritérium 12.   Informace uváděné na ekoznačce EU

Logo ekoznačky EU může být vyobrazeno na prodejním obalu výrobku. Jestliže se použije volitelná etiketa s textovým polem, jsou na ní uvedena tato tři prohlášení:

| — | „Navrženo za účelem snížení dopadu na životní prostředí“, |
| --- | --- |

—

„Navrženo za účelem snížení dopadu na životní prostředí“,

| — | „Splňuje přísné požadavky na škodlivé látky“, |
| --- | --- |

—

„Splňuje přísné požadavky na škodlivé látky“,

| — | „Ověřená úroveň“. |
| --- | --- |

—

„Ověřená úroveň“.

Žadatel se řídí návodem, jak používat logo ekoznačky EU, uvedeným v pokynech pro používání loga ekoznačky EU:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění tohoto požadavku a fotografii prodejního obalu výrobku ve vysokém rozlišení, na níž je zřetelně vidět etiketa, číslo registrace/licence a případně prohlášení, která mohou být zobrazena společně se značkou.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

(6)  Při výpočtu se zohledňují čisté emise fosforu. Fosfor přirozeně obsažený v dřevních surovinách a ve vodě se může od celkových emisí fosforu odečíst. Přijatelné je snížení až o 0,010 kg/ADt.

(7)  Vyšší hodnota se vztahuje na závody používající eukalyptus a jihoamerické druhy borovic z regionů s vyššími úrovněmi fosforu a platí do 31. prosince 2026. Od 1. ledna 2027 se limit 0,03 kg P/ADt vztahuje také na závody používající eukalyptus a jihoamerické druhy borovic z regionů s vyššími úrovněmi fosforu.

(8)  U neintegrovaných závodů musí surová buničina splňovat hodnoty uvedené pro integrované závody, k nimž by se měly připočíst emise z procesu přeměny.

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2066 ze dne 19. prosince 2018 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a o změně nařízení Komise (EU) č. 601/2012, C/2018/8588 (Úř. věst. L 334, 31.12.2018, s. 1).

(10)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 ze dne 19. prosince 2018, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (Úř. věst. L 59, 27.2.2019, s. 8).

(11)  Surová buničina pro neintegrované závody musí splňovat hodnoty uvedené pro integrované závody, k nimž by se měly připočíst emise z procesu přeměny.

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (přepracované znění) (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

(13)  U neintegrovaných závodů musí surová buničina splňovat hodnoty uvedené pro integrované závody, k nimž by se měla připočíst energie využitá během procesu přeměny.

(14)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007, PE/62/2017/REV/1 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1).

(16)  Národní ekologický program, předpis agentury Agricultural Marketing Service ze dne 12/21/2000, 65. FR 80547.

(17)  V souladu se sdělením Evropské komise „Politický rámec EU pro plasty z biologického materiálu a biologicky rozložitelné a kompostovatelné plasty“. K dispozici na adrese: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0682&qid=1680246180511.

(18)  Mezi nejnovější metodiky patří rámec vyvinutý Společným výzkumným střediskem Komise, označovaný jako „metoda posuzování životního cyklu pro plasty“, který je k dispozici na adrese https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046, nebo doporučení Komise ze dne 8. prosince 2022, kterým se zavádí evropský rámec pro posuzování „koncepčně bezpečných a udržitelných“ chemických látek a materiálů a které je dostupné na adrese https://eur-lex.europa.eu/legal-content/cs/TXT/?uri=CELEX%3A32022H2510&qid=1678361703886.

(19)  V souladu s požadavky na udržitelnost týkajícími se získávání surovin z biologického materiálu podle přezkumu směrnice o obnovitelných zdrojích energie (RED III). Certifikační systémy úředně uznané Evropskou komisí jsou k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/biofuels/voluntary-schemes_en.

(20)  Aktuálně dostupná metodika, jak bylo vysvětleno výše.

(21)  Rada Evropy, Výbor ministrů, usnesení AP(89)1 o používání barviv v plastových materiálech, které přicházejí do styku s potravinami. K dispozici na adrese: https://rm.coe.int/16804f8648.

(22)  https://www.bfr.bund.de/cm/349/IX-Colorants-for-Plastics-and-other-Polymers-Used-in-Commodities.pdf.

(23)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/fr/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang2-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annexe_2.pdf.

(24)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/en/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang10-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annex-10-ordinance-fdha-materials-and-articles-intended-to-come-into-contact-with-food-stuffs.pdf.

(25)  https://www.dssmith.com/contentassets/1bbf9877253f458aa0eed26b76f2d705/360-english.pdf.

(26)  Výjimka z těchto požadavků platí pro slipové vložky, které slouží k ochraně dámského spodního prádla.

(27)  Systém ILO NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) a doplňující pokyny.

(28)  Iniciativa OSN Global Compact (2. pilíř), https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/participants/141550.

(29)  Obecné zásady v oblasti podnikání a lidských práv, https://www.unglobalcompact.org/library/2.

(30)  Pravidla OECD pro nadnárodní podniky, https://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

(31)  Organizace Social Accountability International, Mezinárodní standard sociální odpovědnosti 8000 (Social Accountability 8000 International Standard), http://www.sa-intl.org.

(32)  Viz poznámka pod čarou 21.

(33)  Viz poznámka pod čarou 21.

---

PŘÍLOHA II

Kritéria ekoznačky EU pro udělování ekoznačky EU opakovaně použitelným menstruačním kalíškům

Kritéria ekoznačky EU jsou zacílena na nejlepší opakovaně použitelné menstruační kalíšky na trhu z hlediska environmentálního profilu. Kritéria se zaměřují na hlavní dopady na životní prostředí spojené s životním cyklem těchto výrobků a podporují aspekty oběhového hospodářství.

Požadavky na posuzování a ověřování

Aby byla určitému výrobku udělena ekoznačka EU, musí tento výrobek splnit každý požadavek. Žadatel předloží písemné potvrzení o splnění všech kritérií.

U každého kritéria jsou uvedeny zvláštní požadavky na posuzování a ověřování.

Pokud má žadatel předložit prohlášení, dokumentaci, analýzy, zprávy o zkoušce nebo jiné doklady, aby prokázal shodu s kritérii, mohou tyto doklady pocházet od žadatele nebo popřípadě jeho dodavatele (dodavatelů).

Příslušné subjekty přednostně uznají potvrzení vydaná subjekty, které jsou akreditovány v souladu s příslušnou harmonizovanou normou pro zkušební a kalibrační laboratoře, a ověření vydaná subjekty, které jsou akreditovány v souladu s příslušnou harmonizovanou normou pro subjekty certifikující produkty, procesy a služby.

V případě potřeby mohou být použity i jiné zkušební metody než metody uvedené u jednotlivých kritérií, jestliže je příslušný subjekt posuzující žádost uzná za rovnocenné.

V případě potřeby mohou příslušné subjekty vyžadovat průkaznou dokumentaci a provádět nezávislá ověřování.

Změny související s dodavateli a místy výroby, které se týkají výrobků, jimž byla udělena ekoznačka EU, se oznamují příslušným subjektům spolu s podpůrnými informacemi, aby bylo možné ověřit, že kritéria jsou i nadále plněna.

Předpokladem je, že výrobek splňuje všechny příslušné požadavky právních předpisů země či zemí, ve kterých se má uvádět na trh. Žadatel předloží prohlášení, že výrobek tyto požadavky splňuje.

Spolu s žádostí o ekoznačku EU musí být poskytnuty tyto informace:

| a) | popis výrobku spolu s hmotností jednotlivých jednotek výrobku a celkovou hmotností výrobku; |
| --- | --- |

a)

popis výrobku spolu s hmotností jednotlivých jednotek výrobku a celkovou hmotností výrobku;

| b) | popis prodejního obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností; |
| --- | --- |

b)

popis prodejního obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností;

| c) | popis skupinového obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností; |
| --- | --- |

c)

popis skupinového obalu, případně spolu s jeho celkovou hmotností;

| d) | popis samostatných součástí spolu s jejich individuální hmotností; |
| --- | --- |

d)

popis samostatných součástí spolu s jejich individuální hmotností;

| e) | součásti, materiály a všechny látky použité ve výrobku, jejich hmotnost a případně jejich čísla CAS. |
| --- | --- |

e)

součásti, materiály a všechny látky použité ve výrobku, jejich hmotnost a případně jejich čísla CAS.

Pro účely této přílohy se rozumí:

| 1) | „přídatnými látkami“ látky přidávané do součástí, materiálů nebo konečného výrobku za účelem zlepšení nebo zachování některých jejich vlastností; |
| --- | --- |

1)

„přídatnými látkami“ látky přidávané do součástí, materiálů nebo konečného výrobku za účelem zlepšení nebo zachování některých jejich vlastností;

| 2) | „kompozitními obaly“ jednotka obalů, která je kromě materiálů použitých na etikety, uzávěry a spoje vyrobena ze dvou nebo více různých materiálů, jež nelze ručně oddělit a které tudíž tvoří jedinou nedílnou jednotku; |
| --- | --- |

2)

„kompozitními obaly“ jednotka obalů, která je kromě materiálů použitých na etikety, uzávěry a spoje vyrobena ze dvou nebo více různých materiálů, jež nelze ručně oddělit a které tudíž tvoří jedinou nedílnou jednotku;

| 3) | „skupinovými obaly“, známými také jako sekundární obaly, obaly určené k tomu, aby v místě prodeje tvořily skupinu určitého počtu prodejních jednotek, ať již je tato skupina prodávána konečnému uživateli, nebo slouží pouze jako pomůcka pro umístění do regálů v místě prodeje nebo pro vytvoření skladové či distribuční jednotky, a které mohou být z výrobku odstraněny, aniž se tím ovlivní jeho vlastnosti; |
| --- | --- |

3)

„skupinovými obaly“, známými také jako sekundární obaly, obaly určené k tomu, aby v místě prodeje tvořily skupinu určitého počtu prodejních jednotek, ať již je tato skupina prodávána konečnému uživateli, nebo slouží pouze jako pomůcka pro umístění do regálů v místě prodeje nebo pro vytvoření skladové či distribuční jednotky, a které mohou být z výrobku odstraněny, aniž se tím ovlivní jeho vlastnosti;

| 4) | „nečistotami“ zbytky, znečišťující látky, kontaminující látky atd. z výroby, a to i z výroby surovin, které zůstávají v surovině/příměsi nebo v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech) v koncentracích nižších než 100 ppm (0,0100 % hmot., 100 mg/kg); |
| --- | --- |

4)

„nečistotami“ zbytky, znečišťující látky, kontaminující látky atd. z výroby, a to i z výroby surovin, které zůstávají v surovině/příměsi nebo v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech) v koncentracích nižších než 100 ppm (0,0100 % hmot., 100 mg/kg);

| 5) | „obsaženou látkou“ všechny látky obsažené v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech), včetně přídatných látek (např. konzervačních přísad a stabilizátorů) v surovinách. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek ve stabilizovaných výrobních podmínkách (např. formaldehyd a arylamin), jsou rovněž považovány za obsažené látky; |
| --- | --- |

5)

„obsaženou látkou“ všechny látky obsažené v chemickém výrobku (použité v konečném výrobku a všech jeho součástech), včetně přídatných látek (např. konzervačních přísad a stabilizátorů) v surovinách. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek ve stabilizovaných výrobních podmínkách (např. formaldehyd a arylamin), jsou rovněž považovány za obsažené látky;

| 6) | „obaly“ předměty z jakéhokoli materiálu, které jsou určeny k pojmutí, ochraně, dodávce nebo prezentaci výrobků nebo k manipulaci s výrobky a které lze na základě funkce, materiálu a návrhu rozčlenit na obalové formáty, a to včetně:






  a) | předmětů, které jsou zapotřebí k uzavření, nesení nebo uchování výrobku během jeho životnosti, aniž by byly jeho nedílnou součástí určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem; |
| --- | --- | --- |

6)

„obaly“ předměty z jakéhokoli materiálu, které jsou určeny k pojmutí, ochraně, dodávce nebo prezentaci výrobků nebo k manipulaci s výrobky a které lze na základě funkce, materiálu a návrhu rozčlenit na obalové formáty, a to včetně:

a)

předmětů, které jsou zapotřebí k uzavření, nesení nebo uchování výrobku během jeho životnosti, aniž by byly jeho nedílnou součástí určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem;

| b) | součástí a pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou do tohoto předmětu začleněny; |
| --- | --- |

b)

součástí a pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou do tohoto předmětu začleněny;

| c) | pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou zavěšeny přímo na výrobku nebo jsou k výrobku připevněny a plní funkci obalu, aniž by byly nedílnou součástí výrobku určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem atd.; |
| --- | --- |

c)

pomocných prvků předmětu ve smyslu písmene a), které jsou zavěšeny přímo na výrobku nebo jsou k výrobku připevněny a plní funkci obalu, aniž by byly nedílnou součástí výrobku určenou k tomu, aby byla použita, spotřebována nebo odstraněna společně s výrobkem atd.;

| 7) | „plastovými materiály“, rovněž označovanými jako „plasty“, polymery ve smyslu čl. 3 bodu 5 nařízení (ES) č. 1907/2006, k nimž mohou být přidány přídatné nebo jiné látky a které jsou schopny plnit funkci hlavních součástí struktury konečných výrobků nebo obalů; výjimkou jsou chemicky neupravené přírodní polymery; |
| --- | --- |

7)

„plastovými materiály“, rovněž označovanými jako „plasty“, polymery ve smyslu čl. 3 bodu 5 nařízení (ES) č. 1907/2006, k nimž mohou být přidány přídatné nebo jiné látky a které jsou schopny plnit funkci hlavních součástí struktury konečných výrobků nebo obalů; výjimkou jsou chemicky neupravené přírodní polymery;

| 8) | „polymerem“ látka, která se skládá z molekul charakterizovaných sekvencí jednoho nebo více typů monomerních jednotek. U těchto molekul musí existovat rozdělení podle molekulové hmotnosti, přičemž rozdíly v molekulové hmotnosti jsou primárně způsobeny rozdíly v počtu monomerních jednotek. Polymer obsahuje: a) prostou hmotnostní většinu molekul obsahujících nejméně tři monomerní jednotky, které jsou kovalentně vázány alespoň k jedné jiné monomerní jednotce nebo jinému reaktantu; b) méně než prostou hmotnostní většinu molekul stejné molekulové hmotnosti. V souvislosti s touto definicí se „monomerní jednotkou“ rozumí zreagovaná forma monomeru v polymeru, jak je definována v nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

8)

„polymerem“ látka, která se skládá z molekul charakterizovaných sekvencí jednoho nebo více typů monomerních jednotek. U těchto molekul musí existovat rozdělení podle molekulové hmotnosti, přičemž rozdíly v molekulové hmotnosti jsou primárně způsobeny rozdíly v počtu monomerních jednotek. Polymer obsahuje: a) prostou hmotnostní většinu molekul obsahujících nejméně tři monomerní jednotky, které jsou kovalentně vázány alespoň k jedné jiné monomerní jednotce nebo jinému reaktantu; b) méně než prostou hmotnostní většinu molekul stejné molekulové hmotnosti. V souvislosti s touto definicí se „monomerní jednotkou“ rozumí zreagovaná forma monomeru v polymeru, jak je definována v nařízení (ES) č. 1907/2006;

| 9) | „recyklovatelností“ množství (hmotnost nebo procento) předmětu, které je dostupné pro recyklaci; |
| --- | --- |

9)

„recyklovatelností“ množství (hmotnost nebo procento) předmětu, které je dostupné pro recyklaci;

| 10) | „obsahem recyklovaného materiálu“ množství předmětu (v poměru k jeho povrchu, délce, objemu nebo hmotnosti), které je získáváno z pospotřebního nebo povýrobního recyklovaného materiálu. Pojem „předmět“ může v tomto případě odkazovat na výrobek nebo na obal; |
| --- | --- |

10)

„obsahem recyklovaného materiálu“ množství předmětu (v poměru k jeho povrchu, délce, objemu nebo hmotnosti), které je získáváno z pospotřebního nebo povýrobního recyklovaného materiálu. Pojem „předmět“ může v tomto případě odkazovat na výrobek nebo na obal;

| 11) | „recyklací“ v souladu s článkem 3 směrnice 2008/98/ES jakýkoli způsob využití, jímž je odpad znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní, nebo pro jiné účely. Zahrnuje přepracování organických materiálů, ale nezahrnuje energetické využití a přepracování na materiály, které mají být použity jako palivo nebo jako zásypový materiál; |
| --- | --- |

11)

„recyklací“ v souladu s článkem 3 směrnice 2008/98/ES jakýkoli způsob využití, jímž je odpad znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní, nebo pro jiné účely. Zahrnuje přepracování organických materiálů, ale nezahrnuje energetické využití a přepracování na materiály, které mají být použity jako palivo nebo jako zásypový materiál;

| 12) | „prodejním obalem“, známým také jako primární obal, obal, který má v místě prodeje pro konečného uživatele nebo spotřebitele představovat prodejní jednotku sestávající z výrobků a obalu; |
| --- | --- |

12)

„prodejním obalem“, známým také jako primární obal, obal, který má v místě prodeje pro konečného uživatele nebo spotřebitele představovat prodejní jednotku sestávající z výrobků a obalu;

| 13) | „samostatnou součástí“, známou také jako doplňková součást, součást obalu, která je odlišná od hlavní části obalové jednotky a může být i z jiného materiálu a kterou je třeba pro získání přístupu k výrobku zcela a trvale odstranit z hlavní obalové jednotky a která se obvykle odstraňuje samostatně a dříve než obalová jednotka. V případě opakovaně použitelných menstruačních kalíšků se jedná o jakoukoli součást (s ochrannou nebo hygienickou funkcí), která se odstraní před použitím výrobku, např. taška/sáček, s nimiž se menstruační kalíšky obvykle prodávají; |
| --- | --- |

13)

„samostatnou součástí“, známou také jako doplňková součást, součást obalu, která je odlišná od hlavní části obalové jednotky a může být i z jiného materiálu a kterou je třeba pro získání přístupu k výrobku zcela a trvale odstranit z hlavní obalové jednotky a která se obvykle odstraňuje samostatně a dříve než obalová jednotka. V případě opakovaně použitelných menstruačních kalíšků se jedná o jakoukoli součást (s ochrannou nebo hygienickou funkcí), která se odstraní před použitím výrobku, např. taška/sáček, s nimiž se menstruační kalíšky obvykle prodávají;

| 14) | „látkami identifikovanými jako látky s vlastnostmi vyvolávajícími narušení endokrinní činnosti“, rovněž označovanými jako endokrinní disruptory, látky, u nichž byly zjištěny vlastnosti vyvolávající narušení endokrinní činnosti (s účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí) podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 (seznam látek vzbuzujících mimořádné obavy pro případné zahrnutí do povolovacího postupu) nebo podle nařízení (EU) č. 528/2012 nebo podle nařízení (ES) č. 1107/2009 nebo podle nařízení (ES) č. 1272/2008; |
| --- | --- |

14)

„látkami identifikovanými jako látky s vlastnostmi vyvolávajícími narušení endokrinní činnosti“, rovněž označovanými jako endokrinní disruptory, látky, u nichž byly zjištěny vlastnosti vyvolávající narušení endokrinní činnosti (s účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí) podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 (seznam látek vzbuzujících mimořádné obavy pro případné zahrnutí do povolovacího postupu) nebo podle nařízení (EU) č. 528/2012 nebo podle nařízení (ES) č. 1107/2009 nebo podle nařízení (ES) č. 1272/2008;

| 15) | „syntetickými polymery“ makromolekulární látky, jiné než celulózová buničina, záměrně získané:






  a) | polymerizačním procesem, jako je polyadice nebo polykondenzace, nebo jiným podobným zpracováním monomerů a dalších výchozích látek; |
| --- | --- | --- |

15)

„syntetickými polymery“ makromolekulární látky, jiné než celulózová buničina, záměrně získané:

a)

polymerizačním procesem, jako je polyadice nebo polykondenzace, nebo jiným podobným zpracováním monomerů a dalších výchozích látek;

| b) | chemickou modifikací přírodních nebo syntetických makromolekul; |
| --- | --- |

b)

chemickou modifikací přírodních nebo syntetických makromolekul;

| c) | mikrobiální fermentací. |
| --- | --- |

c)

mikrobiální fermentací.

Kritérium 1.   Emise během výroby suroviny

1.1.   
  Emise prachu a chloridů do ovzduší

a)   Emise prachu

i)   Tento požadavek se vztahuje pouze na silikony.

Při skladování suroviny, kterou je elementární křemík, a nakládání s ní se používá alespoň jedna z těchto technik:

| — | skladování elementárního křemíku v silech (po drcení); |
| --- | --- |

—

skladování elementárního křemíku v silech (po drcení);

| — | skladování elementárního křemíku v krytých prostorách chráněných před deštěm a větrem (po drcení); |
| --- | --- |

—

skladování elementárního křemíku v krytých prostorách chráněných před deštěm a větrem (po drcení);

| — | používání zařízení s odtahem a potrubím určeného k zachycování difúzních emisí prachu během ukládání elementárního křemíku ke skladování (po drcení); |
| --- | --- |

—

používání zařízení s odtahem a potrubím určeného k zachycování difúzních emisí prachu během ukládání elementárního křemíku ke skladování (po drcení);

| — | udržování atmosféry drtiče na mírně nižším tlaku, než je atmosférický tlak. |
| --- | --- |

—

udržování atmosféry drtiče na mírně nižším tlaku, než je atmosférický tlak.

ii)   Tento požadavek se vztahuje jak na silikony, tak na jiné elastomery.

Roční průměr řízených emisí prachu musí být nižší než 5 mg/Nm3. Emise prachu by se měly nepřetržitě monitorovat.

b)   Emise chloridů

i)   Tento požadavek se vztahuje pouze na silikony.

Odpadní plyny z methylchloridu a odpadní plyny vznikající v jednotlivých fázích procesu přímé syntézy a destilace musí projít tepelnou oxidací, po níž následuje mokrá vypírka. V procesu tepelné oxidace je povoleno spalování chlorovaných sloučenin.

ii)   Tento požadavek se vztahuje na jiné elastomery než silikony.

Emise polychlorovaných dibenzodioxinů (PCDD) a dibenzofuranů (PCDF) musí být nižší než 0,01 ng TEQ/Nm3 (průměrná hodnota během období odebírání vzorků). Monitorování emisí PCDD/PCDF by mělo probíhat každých šest měsíců.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení dodavatele surovin o splnění kritéria 1.1. Kromě toho se musí v prohlášení prokázat splnění:

| — | kritéria 1.1 písm. a) bodu i) – dodavatel silikonu uvede, která technika se používá na místě výroby, a jako doplňující údaje poskytne obrázky nebo technické popisy, |
| --- | --- |

—

kritéria 1.1 písm. a) bodu i) – dodavatel silikonu uvede, která technika se používá na místě výroby, a jako doplňující údaje poskytne obrázky nebo technické popisy,

| — | kritéria 1.1 písm. a) bodu ii) – dodavatel surovin poskytne výsledky měření prachu provedených na místě výroby spolu s ročním průměrem emisí prachu. Akceptované metody – technické normy EN 15267–1, EN 15267–2, EN 15267–3, EN 15267–4, EN 13284–1 a EN 13284–2. Při výrobě silikonů měření zahrnuje přinejmenším drcení a skladování elementárního křemíku a nakládání s ním, |
| --- | --- |

—

kritéria 1.1 písm. a) bodu ii) – dodavatel surovin poskytne výsledky měření prachu provedených na místě výroby spolu s ročním průměrem emisí prachu. Akceptované metody – technické normy EN 15267–1, EN 15267–2, EN 15267–3, EN 15267–4, EN 13284–1 a EN 13284–2. Při výrobě silikonů měření zahrnuje přinejmenším drcení a skladování elementárního křemíku a nakládání s ním,

| — | kritéria 1.1 písm. b) bodu i) – dodavatel silikonu poskytne podrobnosti o zpracování odpadních plynů z methylchloridu a odpadních plynů vznikajících v jednotlivých fázích procesu přímé syntézy a destilace, |
| --- | --- |

—

kritéria 1.1 písm. b) bodu i) – dodavatel silikonu poskytne podrobnosti o zpracování odpadních plynů z methylchloridu a odpadních plynů vznikajících v jednotlivých fázích procesu přímé syntézy a destilace,

| — | kritéria 1.1 písm. b) bodu ii) – dodavatel surovin poskytne výsledky měření emisí PCDD/PCDF ve vyčištěných plynech. Akceptované metody – technické normy EN 1948–1, EN 1948–2 a EN 1948–3. |
| --- | --- |

—

kritéria 1.1 písm. b) bodu ii) – dodavatel surovin poskytne výsledky měření emisí PCDD/PCDF ve vyčištěných plynech. Akceptované metody – technické normy EN 1948–1, EN 1948–2 a EN 1948–3.

1.2   
  Emise mědi a zinku do vody

Toto kritérium se vztahuje pouze na silikony.

Odpadní voda z výroby polydimethylsiloxanu (PDMS) se předem vyčistí precipitací nebo flokulací v alkalických podmínkách, po nichž následuje sedimentace a filtrace. To zahrnuje:

| a) | odvodnění kalu před jeho zneškodněním a |
| --- | --- |

a)

odvodnění kalu před jeho zneškodněním a

| b) | zpětné získávání pevných zbytků kovu v zařízeních na zpětné získávání kovů. |
| --- | --- |

b)

zpětné získávání pevných zbytků kovu v zařízeních na zpětné získávání kovů.

Koncentrace mědi ve vyčištěné odpadní vodě musí být nižší než 0,5 mg/l, zatímco koncentrace zinku musí být nižší než 2 mg/l.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení dodavatele silikonu o splnění kritéria 1.2 spolu s důkazem, že zařízení má zaveden systém odpadních vod, který zahrnuje krok precipitace/flokulace, po němž následuje sedimentace. Dodavatel silikonu navíc poskytne výsledky měření mědi a zinku ve vyčištěné odpadní vodě.

1.3   
  Emise CO2

Toto kritérium se vztahuje pouze na silikony.

Emise CO2 z výroby silikonu nesmí překročit 6,58 kg na kg silikonu, včetně emisí z výroby elektrické energie (ať už ve výrobním závodě, nebo mimo něj). Emise CO2 zahrnují všechny zdroje neobnovitelné energie použité při výrobě silikonu. Při výpočtu emisí CO2 ze zdrojů energie se použijí referenční hodnoty emisí podle tabulky 1. V případě potřeby lze emisní faktory CO2 pro jiné zdroje energie nalézt v příloze VI nařízení (EU) 2018/2066, zatímco emisní faktory CO2 pro elektrickou energii z rozvodné sítě by měly být v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2019/331.

Tabulka 1

Referenční hodnoty pro emise CO2 z různých zdrojů energie

| Palivo | Emise CO2 | Jednotka | Odkaz |
| --- | --- | --- | --- |
| Uhlí | 94,6 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Surová ropa | 73,3 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Topný olej 1 | 74,1 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Topný olej 2–5 | 77,4 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| LPG | 63,1 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Zemní plyn | 56,1 | g CO2 fosilní/MJ | Nařízení (EU) 2018/2066 |
| Elektrická energie z rozvodné sítě | 376 | g CO2 fosilní/kWh | Nařízení (EU) 2019/331 |

Palivo

Emise CO2

Jednotka

Odkaz

Uhlí

94,6

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Surová ropa

73,3

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Topný olej 1

74,1

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Topný olej 2–5

77,4

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

LPG

63,1

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Zemní plyn

56,1

g CO2 fosilní/MJ

Nařízení (EU) 2018/2066

Elektrická energie z rozvodné sítě

376

g CO2 fosilní/kWh

Nařízení (EU) 2019/331

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží údaje a podrobné výpočty emisí CO2 z výroby silikonu.

Údaje o emisích CO2 musí zahrnovat všechny zdroje energie použité při výrobě suroviny včetně emisí z výroby elektrické energie (ať už ve výrobním závodě, nebo mimo něj).

Při výpočtu emisí CO2 se množství energie z obnovitelných zdrojů zakoupené a použité pro výrobní procesy počítá jako nulové emise CO2. V případě spalování biomasy to znamená, že biomasa musí splňovat příslušná kritéria udržitelnosti a úspor emisí skleníkových plynů stanovená ve směrnici (EU) 2018/2001. Žadatel předloží odpovídající dokumentaci o tom, že je taková energie v závodě skutečně použita nebo že byla nakoupena z externích zdrojů (kopie smlouvy a faktura uvádějící podíl energie z obnovitelných zdrojů u nakoupené elektrické energie).

Výpočty nebo hmotnostní bilance se vztahují k dvanáctiměsíčnímu období výroby. Výpočty se musí každoročně opakovat. V případě nového nebo přestavěného výrobního závodu jsou výpočty založeny na nejméně 45 po sobě následujících dnech stálého provozu. Výpočty musí být pro dané období reprezentativní.

Pro elektrickou energii z rozvodné sítě se použije výše uvedená hodnota (evropský průměr), pokud žadatel nepředloží dokumentaci, kterou se pro jeho dodavatele elektrické energie stanoví specifická hodnota (smlouva o specifikované elektrické energii nebo o certifikované elektrické energii). V tomto případě může žadatel použít tuto hodnotu místo uvedené hodnoty. Dokumentace, jíž se dokládá splnění tohoto kritéria, musí zahrnovat technické specifikace uvádějící průměrnou hodnotu (např. kopii smlouvy).

Kritérium 2.   Environmentální řízení výroby

Všechny závody vyrábějící suroviny (silikon nebo jiné elastomery) nebo konečné výrobky musí mít systémy pro provádění:

| a) | úspor vody. Musí být předložena dokumentace nebo popis systému hospodaření s vodou obsahující informace alespoň o těchto aspektech: monitorování vodních toků; důkaz o cirkulaci vody v uzavřených systémech a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se snižování množství odpadních vod a míry optimalizace (je-li to relevantní, tj. pokud se v zařízení používá voda); |
| --- | --- |

a)

úspor vody. Musí být předložena dokumentace nebo popis systému hospodaření s vodou obsahující informace alespoň o těchto aspektech: monitorování vodních toků; důkaz o cirkulaci vody v uzavřených systémech a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se snižování množství odpadních vod a míry optimalizace (je-li to relevantní, tj. pokud se v zařízení používá voda);

| b) | integrovaného nakládání s odpady ve formě plánu, který má za cíl u veškerého odpadu vzniklého ve výrobních zařízeních upřednostnit jiné možnosti úpravy než odstranění a dodržuje hierarchii způsobů nakládání s odpady v souvislosti s předcházením vzniku, opětovným použitím, recyklací, jiným využitím a konečným odstraněním odpadů. Musí být předložena dokumentace nebo popis plánu nakládání s odpady obsahující informace alespoň o těchto aspektech: třídění různých složek odpadu; nakládání s recyklovatelnými materiály, které tvoří součást odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, jejich sběr, oddělování a využití těchto materiálů; využití materiálů pro jiná použití; nakládání s nebezpečnými odpady, jejich sběr, třídění a likvidace odpovídající požadavkům příslušných místních a vnitrostátních regulačních orgánů a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se předcházení vzniku odpadu, opětovného použití, recyklace a jiného využití odpadu, kterému nelze zabránit (včetně energetického využití); |
| --- | --- |

b)

integrovaného nakládání s odpady ve formě plánu, který má za cíl u veškerého odpadu vzniklého ve výrobních zařízeních upřednostnit jiné možnosti úpravy než odstranění a dodržuje hierarchii způsobů nakládání s odpady v souvislosti s předcházením vzniku, opětovným použitím, recyklací, jiným využitím a konečným odstraněním odpadů. Musí být předložena dokumentace nebo popis plánu nakládání s odpady obsahující informace alespoň o těchto aspektech: třídění různých složek odpadu; nakládání s recyklovatelnými materiály, které tvoří součást odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, jejich sběr, oddělování a využití těchto materiálů; využití materiálů pro jiná použití; nakládání s nebezpečnými odpady, jejich sběr, třídění a likvidace odpovídající požadavkům příslušných místních a vnitrostátních regulačních orgánů a cíle v oblasti neustálého zlepšování týkající se předcházení vzniku odpadu, opětovného použití, recyklace a jiného využití odpadu, kterému nelze zabránit (včetně energetického využití);

| c) | optimalizace energetické účinnosti a hospodaření s energií. Systém hospodaření s energií musí zahrnovat všechna zařízení spotřebovávající energii, včetně strojních zařízení, osvětlení, klimatizace a chlazení. Systém hospodaření s energií musí zahrnovat opatření ke zvyšování energetické účinnosti a informace alespoň o těchto aspektech: vytvoření a provádění plánu sběru energetických údajů s cílem určit klíčové údaje o energii; analýza spotřeby energie, která obsahuje seznam systémů, procesů a zařízení spotřebovávajících energii; určení opatření pro účinnější využívání energie; úkoly pro nepřetržité zlepšování a cíle týkající se snižování spotřeby energie. |
| --- | --- |

c)

optimalizace energetické účinnosti a hospodaření s energií. Systém hospodaření s energií musí zahrnovat všechna zařízení spotřebovávající energii, včetně strojních zařízení, osvětlení, klimatizace a chlazení. Systém hospodaření s energií musí zahrnovat opatření ke zvyšování energetické účinnosti a informace alespoň o těchto aspektech: vytvoření a provádění plánu sběru energetických údajů s cílem určit klíčové údaje o energii; analýza spotřeby energie, která obsahuje seznam systémů, procesů a zařízení spotřebovávajících energii; určení opatření pro účinnější využívání energie; úkoly pro nepřetržité zlepšování a cíle týkající se snižování spotřeby energie.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria 1) od výrobce surovin (silikonu nebo jiných elastomerů) a 2) od výrobce opakovaně použitelných menstruačních kalíšků. Prohlášení musí být podloženo zprávou, která podrobně popisuje postupy přijaté dodavateli za účelem splnění požadavků pro každé z dotčených míst v souladu s normami, jako je ISO 14001 nebo ISO 50001 pro plány pro vodu, odpad a energii.

Pokud likvidaci odpadů zajišťuje externí subdodavatel, předkládá prohlášení o splnění tohoto kritéria i tento subdodavatel.

Žadatelé registrovaní v systému EU pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) nebo certifikovaní podle norem ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 nebo rovnocenné normy/systému se považují za žadatele, kteří splňují tyto požadavky, pokud:

| a) | je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa zdokumentováno v environmentálním prohlášení systému EMAS dané společnosti nebo |
| --- | --- |

a)

je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa zdokumentováno v environmentálním prohlášení systému EMAS dané společnosti nebo

| b) | je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa dostatečně řešeno normou ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 nebo rovnocennou normou/systémem. |
| --- | --- |

b)

je zahrnutí plánů hospodaření s vodou a energií a nakládání s odpady pro výrobní místo nebo místa dostatečně řešeno normou ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 nebo rovnocennou normou/systémem.

Kritérium 3.   Materiálová účinnost při výrobě konečného výrobku

Požadavky tohoto kritéria se vztahují na místo výroby konečného výrobku.

Množství odpadu vzniklého během výroby a balení konečných výrobků, které je posíláno na skládku nebo ke spálení bez energetického využití, nesmí překročit 4 % hmotnosti konečných výrobků.

Posuzování a ověřování:

Žadatel potvrdí, že je splněn výše uvedený požadavek.

Žadatel předloží důkaz o množství odpadu, který nebyl znovu použit v rámci výrobního procesu ani nebyl přeměněn na materiály či energii.

Žadatel předloží všechny tyto údaje:

| a) | hmotnost výrobku a jeho obalu; |
| --- | --- |

a)

hmotnost výrobku a jeho obalu;

| b) | všechny toky odpadu vyprodukovaného během výroby a |
| --- | --- |

b)

všechny toky odpadu vyprodukovaného během výroby a

| c) | příslušné zpracování podílu využitého odpadu a odpadu odstraněného pomocí skládky nebo spálení. |
| --- | --- |

c)

příslušné zpracování podílu využitého odpadu a odpadu odstraněného pomocí skládky nebo spálení.

Množství odpadu posílaného na skládku nebo ke spálení bez energetického využití se vypočítá jako rozdíl mezi množstvím vyprodukovaného odpadu a množstvím využitého odpadu (opětovně použitého, recyklovaného atd.).

Kritérium 4.   Vyloučené a omezené látky

4.1   
  Omezení látek klasifikovaných podle nařízení (ES) č. 1272/2008

Toto kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Není-li v tabulce 4 uvedena odchylka, nesmí konečný výrobek ani žádné jeho součásti obsahovat obsažené látky (samostatně nebo ve směsích), kterým jsou přiřazeny některé z tříd nebezpečnosti, kategorií a souvisejících kódů standardních vět o nebezpečnosti podle nařízení (ES) č. 1272/2008 uvedených v tabulce 2.

Tabulka 2.

Vyloučené třídy a kategorie nebezpečnosti a související kódy standardních vět o nebezpečnosti

| Karcinogenní, mutagenní nebo toxická pro reprodukci |
| --- |
| Kategorie 1 A a 1B | Kategorie 2 |
| H340 Může vyvolat genetické poškození. | H341 Podezření na genetické poškození. |
| H350 Může vyvolat rakovinu. | H351 Podezření na vyvolání rakoviny. |
| H350i Může vyvolat rakovinu při vdechování. | - |
| H360F Může poškodit reprodukční schopnost. | H361f Podezření na poškození reprodukční schopnosti. |
| H360D Může poškodit plod v těle matky. | H361d Podezření na poškození plodu v těle matky. |
| H360FD Může poškodit reprodukční schopnost. Může poškodit plod v těle matky. | H361fd Podezření na poškození reprodukční schopnosti. Podezření na poškození plodu v těle matky. |
| H360Fd Může poškodit reprodukční schopnost. Podezření na poškození plodu v těle matky. | H362 Může poškodit kojence prostřednictvím mateřského mléka. |
| H360Df Může poškodit plod v těle matky. Podezření na poškození reprodukční schopnosti. | |
| Akutní toxicita |
| Kategorie 1 a 2 | Kategorie 3 |
| H300 Při požití může způsobit smrt. | H301 Toxický při požití. |
| H310 Při styku s kůží může způsobit smrt. | H311 Toxický při styku s kůží. |
| H330 Při vdechování může způsobit smrt. | H331 Toxický při vdechování. |
| H304 Při požití a vniknutí do dýchacích cest může způsobit smrt. | EUH070 Toxický při styku s očima. |
| Toxicita pro specifické cílové orgány |
| Kategorie 1 | Kategorie 2 |
| H370 Způsobuje poškození orgánů. | H371 Může způsobit poškození orgánů. |
| H372 Způsobuje poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici. | H373 Může způsobit poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici. |
| Senzibilizace dýchacích cest a kůže |
| Kategorie 1 A | Kategorie 1B |
| H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci. | H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci. |
| H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže. | H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže. |
| Endokrinní disruptory pro lidské zdraví a životní prostředí |
| Kategorie 1 | Kategorie 2 |
| EUH380: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému u lidí. | EUH381: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému u lidí. |
| EUH430: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí. | EUH431: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí. |
| Perzistentní, bioakumulativní a toxické látky |
| PBT | vPvB |
| EUH440: Hromadí se v životním prostředí a živých organismech včetně člověka. | EUH441: Silně se hromadí v životním prostředí a živých organismech včetně člověka. |
| Perzistentní, mobilní a toxické látky |
| PMT | vPvM |
| EUH450: Může způsobit dlouhodobé a difúzní znečištění vodních zdrojů. | EUH451: Může způsobit velmi dlouhodobé a difúzní znečištění vodního zdroje. |

Karcinogenní, mutagenní nebo toxická pro reprodukci

Kategorie 1 A a 1B

Kategorie 2

H340 Může vyvolat genetické poškození.

H341 Podezření na genetické poškození.

H350 Může vyvolat rakovinu.

H351 Podezření na vyvolání rakoviny.

H350i Může vyvolat rakovinu při vdechování.

-

H360F Může poškodit reprodukční schopnost.

H361f Podezření na poškození reprodukční schopnosti.

H360D Může poškodit plod v těle matky.

H361d Podezření na poškození plodu v těle matky.

H360FD Může poškodit reprodukční schopnost. Může poškodit plod v těle matky.

H361fd Podezření na poškození reprodukční schopnosti. Podezření na poškození plodu v těle matky.

H360Fd Může poškodit reprodukční schopnost. Podezření na poškození plodu v těle matky.

H362 Může poškodit kojence prostřednictvím mateřského mléka.

H360Df Může poškodit plod v těle matky. Podezření na poškození reprodukční schopnosti.

Akutní toxicita

Kategorie 1 a 2

Kategorie 3

H300 Při požití může způsobit smrt.

H301 Toxický při požití.

H310 Při styku s kůží může způsobit smrt.

H311 Toxický při styku s kůží.

H330 Při vdechování může způsobit smrt.

H331 Toxický při vdechování.

H304 Při požití a vniknutí do dýchacích cest může způsobit smrt.

EUH070 Toxický při styku s očima.

Toxicita pro specifické cílové orgány

Kategorie 1

Kategorie 2

H370 Způsobuje poškození orgánů.

H371 Může způsobit poškození orgánů.

H372 Způsobuje poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici.

H373 Může způsobit poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici.

Senzibilizace dýchacích cest a kůže

Kategorie 1 A

Kategorie 1B

H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci.

H317 Může vyvolat alergickou kožní reakci.

H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže.

H334 Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže.

Endokrinní disruptory pro lidské zdraví a životní prostředí

Kategorie 1

Kategorie 2

EUH380: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému u lidí.

EUH381: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému u lidí.

EUH430: Může způsobit narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí.

EUH431: Podezření, že vyvolává narušení činnosti endokrinního systému v životním prostředí.

Perzistentní, bioakumulativní a toxické látky

PBT

vPvB

EUH440: Hromadí se v životním prostředí a živých organismech včetně člověka.

EUH441: Silně se hromadí v životním prostředí a živých organismech včetně člověka.

Perzistentní, mobilní a toxické látky

PMT

vPvM

EUH450: Může způsobit dlouhodobé a difúzní znečištění vodních zdrojů.

EUH451: Může způsobit velmi dlouhodobé a difúzní znečištění vodního zdroje.

Konečný výrobek ani žádné jeho součásti navíc nesmí obsahovat obsažené látky (samostatně nebo ve směsích) v koncentracích větších než 0,010 % (hmot.), kterým jsou přiřazeny některé z tříd nebezpečnosti, kategorií a souvisejících kódů standardních vět o nebezpečnosti podle nařízení (ES) č. 1272/2008 uvedené v tabulce 3 – pokud není v tabulce 4 uvedena odchylka.

Tabulka 3.

Omezené třídy a kategorie nebezpečnosti a související kódy standardních vět o nebezpečnosti

| Nebezpečnost pro vodní prostředí |
| --- |
| Kategorie 1 a 2 | Kategorie 3 a 4 |
| H400 Vysoce toxický pro vodní organismy. | H412 Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. |
| H410 Vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. | H413 Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy. |
| H411 Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky. | |
| Nebezpečnost pro ozonovou vrstvu |
| H420 Poškozuje veřejné zdraví a životní prostředí tím, že ničí ozon ve svrchních vrstvách atmosféry. | |

Nebezpečnost pro vodní prostředí

Kategorie 1 a 2

Kategorie 3 a 4

H400 Vysoce toxický pro vodní organismy.

H412 Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

H410 Vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

H413 Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy.

H411 Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky.

Nebezpečnost pro ozonovou vrstvu

H420 Poškozuje veřejné zdraví a životní prostředí tím, že ničí ozon ve svrchních vrstvách atmosféry.

Tabulka 4.

Odchylky od omezení látek s harmonizovanou klasifikací podle nařízení (ES) č. 1272/2008

| Druh látky | Třída a kategorie nebezpečnosti a kód standardní věty o nebezpečnosti, na něž se vztahuje odchylka | Podmínky odchylky |
| --- | --- | --- |
| Látky s harmonizovanou klasifikací jako H304 | H304 | Látky s viskozitou pod 20,5 cSt při 40 °C. |
| Oxid titaničitý (nanoforma) | H351 | Pouze při použití jako pigment. Nelze jej použít ve formě prášku nebo spreje. |

Druh látky

Třída a kategorie nebezpečnosti a kód standardní věty o nebezpečnosti, na něž se vztahuje odchylka

Podmínky odchylky

Látky s harmonizovanou klasifikací jako H304

H304

Látky s viskozitou pod 20,5 cSt při 40 °C.

Oxid titaničitý (nanoforma)

H351

Pouze při použití jako pigment. Nelze jej použít ve formě prášku nebo spreje.

Kódy standardních vět o nebezpečnosti se obecně vztahují na látky. Nelze-li ovšem získat informace o látkách, použijí se klasifikační pravidla pro směsi.

Použití látek nebo směsí, které jsou během výrobního procesu chemicky upraveny tak, že jakékoli relevantní nebezpečí, pro něž byla látka nebo směs klasifikována podle nařízení (ES) č. 1272/2008, již neplatí, je z výše uvedeného požadavku vyňato.

Toto kritérium se nevztahuje na:

| — | látky, které nejsou zahrnuty do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1907/2006, ve smyslu čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

látky, které nejsou zahrnuty do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1907/2006, ve smyslu čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,

| — | látky, na něž se vztahuje ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 1907/2006, jež stanoví kritéria pro vynětí látek zahrnutých v příloze V uvedeného nařízení z požadavků na registraci, následné uživatele a hodnocení. |
| --- | --- |

—

látky, na něž se vztahuje ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 1907/2006, jež stanoví kritéria pro vynětí látek zahrnutých v příloze V uvedeného nařízení z požadavků na registraci, následné uživatele a hodnocení.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění dílčího kritéria 4.1 spolu s příslušnými prohlášeními výrobců součástí, seznamem všech použitých chemických látek, jejich bezpečnostním listem nebo prohlášením dodavatele chemických látek a všemi příslušnými prohlášeními, která prokazují splnění tohoto požadavku.

U omezených látek a nevyhnutelných nečistot, které podle klasifikace podléhají omezení, se k odhadu zbytkového množství omezené látky nebo nečistoty v konečném výrobku použije koncentrace omezené látky nebo nečistoty a předpokládaný retenční faktor 100 %. Nečistoty mohou být přítomny v chemickém výrobku až do 0,0100 % hmot. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek nebo jsou produktem jejich rozkladu, se považují za obsažené látky, a nikoli za nečistoty.

Veškeré odchylky od retenčního faktoru 100 % (např. odpařování rozpouštědla) nebo chemická modifikace omezené nečistoty musí být odůvodněny.

V případě látek vyňatých z dílčího kritéria 4.1 (viz přílohy IV a V nařízení (ES) č. 1907/2006) postačuje k prokázání splnění požadavků prohlášení, které žadatel učiní za tímto účelem.

Jelikož se jedna licence na ekoznačku EU může vztahovat na více výrobků nebo potenciálních výrobků, které používají stejné procesní chemikálie, musí být výpočet pro každou nečistotu předložen pouze u nejhoršího výrobku nebo součásti, na které se vztahuje licence (např. nejvýrazněji potištěný předmět součásti při screeningu tiskařských barev, které podle klasifikace podléhají omezení).

Výše uvedené doklady může poskytnout přímo příslušným subjektům také jakýkoliv dodavatel v rámci dodavatelského řetězce žadatele.

4.2   
  Látky vzbuzující mimořádné obavy (SVHC)

Toto kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Konečný výrobek ani žádné jeho součásti nesmí obsahovat obsažené látky (samostatně nebo ve směsích) splňující kritéria uvedená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006, které byly identifikovány postupem podle článku 59 uvedeného nařízení a které jsou zařazeny na seznam látek vzbuzujících mimořádné obavy pro případné zahrnutí do povolovacího postupu.

Posuzování a ověřování

Žadatel předloží podepsané prohlášení, že konečný výrobek ani žádné jeho součásti neobsahují žádné látky vzbuzující mimořádné obavy. Prohlášení musí být podloženo bezpečnostními listy všech dodaných chemických látek a materiálů použitých k výrobě konečného výrobku a jeho součástí.

Seznam látek identifikovaných jako látky vzbuzující mimořádné obavy a zařazených do seznamu látek pro případné zahrnutí do přílohy XIV podle článku 59 nařízení (ES) č. 1907/2006 je k dispozici na adrese:

https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

Odkazovat je třeba na seznam platný k datu podání žádosti o ekoznačku EU.

U nevyhnutelných nečistot identifikovaných jako látky vzbuzující mimořádné obavy se k odhadu zbytkového množství nečistoty SVHC v konečném výrobku použije koncentrace nečistoty a předpokládaný retenční faktor 100 %. Nečistoty mohou být přítomny v chemickém výrobku až do 0,0100 % hmot. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek nebo jsou produktem jejich rozkladu, se považují za obsažené látky, a nikoli za nečistoty.

Pro veškeré odchylky od retenčního faktoru 100 % (např. odpařování rozpouštědla) nebo pro chemickou modifikaci nečistoty SVHC musí být uvedeny důvody.

4.3   
  Jiná specifická omezení

4.3.1   Výslovně vyloučené látky

Toto kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Do chemického výrobku použitého v konečném výrobku ani do jeho součástí se nesmějí přidávat tyto látky (samotné nebo ve směsích):

| a) | 5-chlor-2-methyl-4-isothiazolin-3-on (CMIT); |
| --- | --- |

a)

5-chlor-2-methyl-4-isothiazolin-3-on (CMIT);

| b) | alkylfenolethoxyláty (APEO) a jiné deriváty alkylfenolu [1]; |
| --- | --- |

b)

alkylfenolethoxyláty (APEO) a jiné deriváty alkylfenolu [1];

| c) | antibakteriální činidla (např. nanostříbro a triklosan); |
| --- | --- |

c)

antibakteriální činidla (např. nanostříbro a triklosan);

| d) | formaldehyd a látky uvolňující formaldehyd; |
| --- | --- |

d)

formaldehyd a látky uvolňující formaldehyd;

| e) | methylisothiazolinon (MIT); |
| --- | --- |

e)

methylisothiazolinon (MIT);

| f) | nitromošusy a polycyklické mošusy; |
| --- | --- |

f)

nitromošusy a polycyklické mošusy;

| g) | organické sloučeniny cínu používané jako katalyzátor při výrobě silikonu; |
| --- | --- |

g)

organické sloučeniny cínu používané jako katalyzátor při výrobě silikonu;

| h) | parabeny; |
| --- | --- |

h)

parabeny;

| i) | ftaláty; |
| --- | --- |

i)

ftaláty;

| j) | látky, u nichž bylo zjištěno, že mají vlastnosti endokrinního disruptoru; |
| --- | --- |

j)

látky, u nichž bylo zjištěno, že mají vlastnosti endokrinního disruptoru;

| k) | látky považované za potenciální endokrinní disruptory v kategorii 1 nebo 2 na prioritním seznamu látek EU, které mají být dále zkoumány s ohledem na účinky vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému. |
| --- | --- |

k)

látky považované za potenciální endokrinní disruptory v kategorii 1 nebo 2 na prioritním seznamu látek EU, které mají být dále zkoumány s ohledem na účinky vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění dílčího kritéria, v relevantních případech s prohlášeními dodavatelů. Látky uvedené v tomto dílčím kritériu jsou povoleny pouze jako nečistoty, avšak v koncentracích nižších než 0,0100 % hmot. v chemickém výrobku. Látky, o nichž je známo, že se uvolňují z obsažených látek nebo jsou produktem jejich rozkladu, se považují za obsažené látky, a nikoli za nečistoty.

[Pozn.:

| [1] | Název látky = „alkylfenol“, podle: https://echa.europa.eu/cs/advanced-search-for-chemicals] |
| --- | --- |

[1]

4.3.2   Vonné látky

Toto kritérium se vztahuje na konečný výrobek, všechny jeho součásti, samostatné součásti a obal.

Vonné látky se nesmějí přidávat do konečného výrobku, do žádné jeho součásti, do samostatných součástí ani do obalu.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění tohoto dílčího kritéria.

4.3.3   Tiskařské barvy a barviva

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti. Tento požadavek se nevztahuje na samostatné součásti, prodejní obaly a informační listy.

Barviva a tiskařské barvy používané v opakovaně použitelném menstruačním kalíšku nesmí překročit 2 % celkové hmotnosti kalíšku.

Obsah antimonu, arsenu, barya, kadmia, chromu, olova, rtuti, selenu, primárních aromatických aminů a polychlorovaného bifenylu vyskytujících se jako nečistota v barvivech a tiskařských barvách musí být pod limity uvedenými v usnesení Rady Evropy AP (89) 1 o používání barviv v plastových materiálech, které přicházejí do styku s potravinami (1).

Použitá barviva musí být navíc v souladu s doporučeními BfR (Bundesintitut für Risikobewertung – německý Spolkový úřad pro hodnocení rizik) IX. „Barviva pro plasty a jiné polymery používané v komoditách“
   (2) nebo se švýcarskou vyhláškou 817.023.21 přílohou 2 (3) a přílohou 10 (4).

Použitá barviva a tiskařské barvy musí rovněž splňovat dílčí kritéria 4.1 a 4.2.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění výše uvedeného dílčího kritéria, v relevantních případech s prohlášeními od dodavatelů, jakož i dokumentaci, kterou zaručí, že nečistoty v barvivu nebo tiskařské barvě jsou v souladu s usnesením Rady Evropy AP (89) 1 a že použitá barviva a tiskařské barvy jsou povoleny podle doporučení BfR IX. Barviva pro plasty a jiné polymery používané v komoditách, švýcarské vyhlášky 817.023.21 přílohy 2 a přílohy 10, nebo doporučení BfR XXXVI. Papír a karton pro kontakt s potravinami.

4.3.4   Cyklosiloxany

Toto dílčí kritérium se vztahuje na konečný výrobek a všechny jeho součásti.

Silikonové suroviny nesmí obsahovat oktamethylcyklotetrasiloxan („D4“, č. CAS 556-67-2), dekamethylcyklopentasiloxan („D5“, č. CAS 541-02-6) a dodecamethylcyklohexasiloxan („D6“ č. CAS 540-97-6) v koncentracích vyšších než 100 ppm (0,0100 % hmot.). Limit 100 ppm se použije na každou látku samostatně.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění výše uvedeného dílčího kritéria, v relevantních případech s prohlášeními dodavatelů.

Kritérium 5.   Obaly

Toto kritérium stanoví požadavky na prodejní a skupinové obaly.

Skupinové obaly je třeba omezit nebo je vyrábět pouze z kartonu nebo papíru.

a)   Karton nebo papír používaný na obaly

Prodejní obaly vyrobené z kartonu nebo papíru musí obsahovat minimálně 40 % recyklovaného materiálu.

Skupinové obaly vyrobené z kartonu nebo papíru musí obsahovat minimálně 80 % recyklovaného materiálu.

Ke zbývajícímu podílu kartonu nebo papíru používanému na prodejní a skupinové obaly (100 % minus procentní podíl obsahu recyklovaného materiálu) musí být k dispozici platná osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů vystavená nezávislou třetí stranou v rámci certifikačních systémů, jako jsou FSC, PEFC nebo jejich ekvivalent. Certifikační orgány, které vydávají osvědčení o udržitelném obhospodařování lesů, musí být akreditovány/uznány uvedeným certifikačním systémem.

b)   Plasty používané na obaly

| — | Do 31. prosince 2026 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 20 % recyklovaného materiálu. |
| --- | --- |

—

Do 31. prosince 2026 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 20 % recyklovaného materiálu.

| — | Od 1. ledna 2027 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 35 % recyklovaného materiálu. |
| --- | --- |

—

Od 1. ledna 2027 musí prodejní obaly vyrobené z plastu obsahovat alespoň 35 % recyklovaného materiálu.

c)   Recyklovatelnost

Obsah prodejních obalů (karton nebo papír nebo plasty) a skupinových obalů (karton nebo papír) dostupný pro recyklaci musí představovat alespoň 95 % hmot., zatímco zbytkových 5 % musí být slučitelných s recyklací.

d)   Další požadavky

| — | Použití kompozitních obalů (prodejních a skupinových), směsných plastů nebo potahování kartonu nebo papíru plasty nebo kovy není povoleno. |
| --- | --- |

—

Použití kompozitních obalů (prodejních a skupinových), směsných plastů nebo potahování kartonu nebo papíru plasty nebo kovy není povoleno.

| — | Obsah recyklovaného materiálu a recyklovatelnost prodejních a skupinových obalů musí být uvedeny na prodejním obalu. |
| --- | --- |

—

Obsah recyklovaného materiálu a recyklovatelnost prodejních a skupinových obalů musí být uvedeny na prodejním obalu.

e)   Samostatná součást: taška nebo sáček

Opakovaně použitelné menstruační kalíšky se prodávají s opakovaně použitelnou taškou nebo sáčkem vyrobenými ze 100 % certifikovaných udržitelných vláken.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží 1) podepsané prohlášení o splnění požadavku, v němž uvede procentní podíl obsaženého recyklovaného materiálu v prodejním a případně skupinovém obalu; 2) prohlášení o splnění požadavku, v němž je uvedena recyklovatelnost prodejního a skupinového obalu, a 3) fotografii prodejního obalu ve vysokém rozlišení, na které jsou jasně viditelné informace týkající se obsahu recyklovaného materiálu a recyklovatelnosti prodejního a skupinového obalu.

Příslušné subjekty po 1. lednu 2027 znovu ověří prohlášení o splnění požadavku, v němž je uveden procentní podíl obsaženého recyklovaného plastu v prodejním obalu.

Žadatel předloží auditované účetní doklady, které prokazují, že zbývající podíl kartonu nebo papíru používaného na prodejní a skupinové obaly (100 % minus procentní podíl obsahu recyklovaného materiálu) je definován jako certifikovaný materiál podle platných certifikačních systémů FSC, PEFC nebo jejich ekvivalentů. Auditované účetní doklady platí po celou dobu platnosti licence na ekoznačku EU. Příslušné subjekty účetní doklady znovu zkontrolují dvanáct měsíců po udělení licence.

Obsah recyklovaného materiálu se ověřuje v souladu s normou EN 45557 nebo ISO 14021, zatímco recyklovatelnost v souladu s normou EN 13430 nebo ISO 18604.

Obsah recyklovaného plastu v obalu musí splňovat normy pro spotřebitelský řetězec, jako je ISO 22095 nebo EN 15343. Rovnocenné metody lze přijmout, pokud je třetí strana považuje za rovnocenné, a musí být doplněny podrobnými vysvětleními dokládajícími splnění tohoto požadavku spolu s příslušnou průkaznou dokumentací. Musí být předloženy faktury prokazující nákup recyklovaného materiálu.

Kromě toho se recyklovatelnost (dostupnost pro recyklaci a slučitelnost s ní) obalu zkouší pomocí standardních zkušebních protokolů. Recyklovatelnost kartonových a papírových obalů se posuzuje pomocí zkoušek možnosti rozvláknění a v tomto případě žadatel prokáže možnost rozvláknění kartonového nebo papírového obalu, kterou doloží výsledkem (výsledky) zprávy či zpráv o zkoušce podle metody PTS-RH 021, systému ATICELCA 501 nebo rovnocenných standardních metod, které příslušný subjekt přijímá jako údaje rovnocenné vědecké kvality. Modely oddělení nebo kontrolovaného mísení, jako je RecyClass, se přijímají jako nezávislá certifikace vystavená třetí stranou pro plastové obaly. Rovnocenné zkušební metody lze přijmout, pokud je třetí strana považuje za rovnocenné.

Žadatel dále předloží prohlášení o splnění kritéria podložené platným, nezávisle ověřeným certifikátem spotřebitelského řetězce pro opakovaně použitelné tašky nebo sáčky. Jako nezávislé certifikace třetí stranou jsou akceptovány FSC, PEFC, OEKO-TEX, GOTS nebo rovnocenné systémy.

Kritérium 6.   Pokyny k likvidaci výrobku a jeho obalu

Prodejní obal obsahuje pokyny týkající se likvidace prodejního obalu, (případného) skupinového obalu, samostatných součástí a likvidace použitého výrobku. Na prodejním obalu musí být slovy nebo pomocí vizuálních symbolů uvedeny tyto informace:

| a) | že prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a kalíšek nesmí být splachovány do záchodu |
| --- | --- |

a)

že prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a kalíšek nesmí být splachovány do záchodu

| b) | a jak správně likvidovat prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a kalíšek na konci jeho životnosti. |
| --- | --- |

b)

a jak správně likvidovat prodejní obal, (případný) skupinový obal, samostatné součásti a kalíšek na konci jeho životnosti.

Posuzování a ověřování:

Žadatel poskytne fotografii prodejního obalu ve vysokém rozlišení, na které jsou jasně viditelné informace týkající se likvidace.

Kritérium 7.   Informace o používání výrobku

K výrobku musí být přiložen návod k jeho použití. Výrobce zajistí, aby uživatel obdržel alespoň tyto informace:

| a) | Jak zvolit správnou velikost kalíšku. Tyto informace se umisťují tam, kde k nim má uživatel přístup ještě před nákupem (např. na primární obal). |
| --- | --- |

a)

Jak zvolit správnou velikost kalíšku. Tyto informace se umisťují tam, kde k nim má uživatel přístup ještě před nákupem (např. na primární obal).

| b) | Jak kalíšek správně nosit, aby se zabránilo úniku tekutiny nebo nepohodlí. |
| --- | --- |

b)

Jak kalíšek správně nosit, aby se zabránilo úniku tekutiny nebo nepohodlí.

| c) | Jak dlouho nosit kalíšek, než je ho třeba vyprázdnit. Informace o maximální době nošení musí být podloženy zkušebními studiemi. Tyto informace se uvádějí viditelným způsobem, např. pomocí loga nebo tučným písmem, a uvádějí se jak na obalu, tak v návodu k použití. |
| --- | --- |

c)

Jak dlouho nosit kalíšek, než je ho třeba vyprázdnit. Informace o maximální době nošení musí být podloženy zkušebními studiemi. Tyto informace se uvádějí viditelným způsobem, např. pomocí loga nebo tučným písmem, a uvádějí se jak na obalu, tak v návodu k použití.

| d) | Jak vyčistit kalíšek před použitím a po něm během téhož menstruačního cyklu, včetně alespoň informací o důležitosti mytí rukou, potřebě převaření (ano/ne, a pokud ano, jak dlouho), vodě (horká/studená), mýdle (ano/ne, a pokud ano, kolik) a délce čištění. Tyto informace by měly být podloženy zkušebními studiemi. |
| --- | --- |

d)

Jak vyčistit kalíšek před použitím a po něm během téhož menstruačního cyklu, včetně alespoň informací o důležitosti mytí rukou, potřebě převaření (ano/ne, a pokud ano, jak dlouho), vodě (horká/studená), mýdle (ano/ne, a pokud ano, kolik) a délce čištění. Tyto informace by měly být podloženy zkušebními studiemi.

| e) | Jak čistit a uchovávat kalíšek v době mezi menstruačními cykly, včetně alespoň informací o důležitosti mytí rukou, důležitosti převaření (a délce převaření), vodě (horká/studená), mýdle (ano/ne, a pokud ano, kolik) a délce čištění. Tyto informace by měly být podloženy zkušebními studiemi. |
| --- | --- |

e)

Jak čistit a uchovávat kalíšek v době mezi menstruačními cykly, včetně alespoň informací o důležitosti mytí rukou, důležitosti převaření (a délce převaření), vodě (horká/studená), mýdle (ano/ne, a pokud ano, kolik) a délce čištění. Tyto informace by měly být podloženy zkušebními studiemi.

| f) | Jak dlouho lze kalíšek používat (životnost kalíšku). Kromě toho je třeba uvést, že případná změna barvy kalíšku nemá vliv na jeho životnost ani funkci. |
| --- | --- |

f)

Jak dlouho lze kalíšek používat (životnost kalíšku). Kromě toho je třeba uvést, že případná změna barvy kalíšku nemá vliv na jeho životnost ani funkci.

| g) | Musí být uvedeny informace o riziku vzniku syndromu toxického šoku. |
| --- | --- |

g)

Musí být uvedeny informace o riziku vzniku syndromu toxického šoku.

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží vzorek informačního listu/příbalové informace a případně obalu prodávaného s kalíškem, na němž jsou uvedeny informace pro uživatele. Žadatel rovněž předloží příslušné testy/studie podporující výše uvedené požadavky (např. studie o posouzení biologického nebezpečí nebo toxikologické studie).

Kritérium 8.   Vhodnost k použití a kvalita výrobku

Efektivnost/kvalita konečného výrobku musí být uspokojivá a alespoň rovnocenná kvalitě výrobků, které již na trhu jsou.

Vhodnost k použití je zkoušena z hlediska vlastností a parametrů uvedených v tabulce 5. Výrobek musí dosahovat prahových hodnot funkční způsobilosti, pokud byly tyto hodnoty stanoveny.

Vhodnost k použití je zkoušena z hlediska odborných testů uvedených v souvislosti s biokompatibilitou materiálů používaných k výrobě opakovaně použitelných menstruačních kalíšků. Test biokompatibility musí poskytnout biologické hodnocení cytotoxicity, pyrogenity, senzibilizace, dráždivosti pro kůži a implantace (90 dnů).

Tabulka 5.

Vlastnosti a parametry popisující vhodnost testovaného výrobku k použití

| Vlastnost | Požadovaný způsob testování (prahová hodnota funkční způsobilosti) |
| --- | --- |
| Zkoušky v přirozeném prostředí | U1. Ochrana před únikem tekutiny | Spotřebitelský test (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí funkční způsobilost hodnotit jako uspokojivou). |
| U2. Vhodný tvar a pohodlí |
| U3. Celkový dojem |
| Odborné testy | T1. Biokompatibilita | Žádné relevantní biologické účinky prokázané ve studiích cytotoxicity, pyrogenity, senzibilizace, dráždivosti pro kůži a implantace (90 dnů), jak je uvedeno v normě ISO 10993.
  Alternativně by mohl být uveden soulad s normou USP třídy VI (akutní systémová toxicita, intradermální toxicita a implantační test). |

Vlastnost

Požadovaný způsob testování (prahová hodnota funkční způsobilosti)

Zkoušky v přirozeném prostředí

U1. Ochrana před únikem tekutiny

Spotřebitelský test (80 % spotřebitelů testujících výrobek musí funkční způsobilost hodnotit jako uspokojivou).

U2. Vhodný tvar a pohodlí

U3. Celkový dojem

Odborné testy

T1. Biokompatibilita

Žádné relevantní biologické účinky prokázané ve studiích cytotoxicity, pyrogenity, senzibilizace, dráždivosti pro kůži a implantace (90 dnů), jak je uvedeno v normě ISO 10993.

Alternativně by mohl být uveden soulad s normou USP třídy VI (akutní systémová toxicita, intradermální toxicita a implantační test).

Posuzování a ověřování:

Musí být předložena zpráva o zkoušce, v níž je uveden popis zkušebních metod, výsledky testů a použité údaje. Testy musí být prováděny laboratořemi schválenými pro provádění systémů řízení kvality.

Zkoušky v přirozeném prostředí musí být provedeny pro konkrétní výrobky, pro něž se žádá o udělení ekoznačky EU. Lze-li však prokázat, že výrobky mají stejnou funkční způsobilost, je pro každý design výrobku možné provést testy pouze jedné velikosti nebo reprezentativní kombinace velikostí.

Odborné testy se provedou pro materiál (materiály) použitý (použité) pro výrobu opakovaně použitelných menstruačních kalíšků, pro něž se žádá o udělení ekoznačky EU. Pokud lze prokázat, že několik modelů opakovaně použitelných menstruačních kalíšků se vyrábí ze stejného materiálu, může být dostačující testovat uvedený materiál pouze jednou. U opakovaně použitelných menstruačních kalíšků se nepožaduje, aby byly podrobeny odborným testům, testují se pouze materiály použité při výrobě kalíšků (včetně silikonů, zesíťovaných silikonových elastomerů, jiných elastomerů, použitých barviv a jakýchkoli jiných materiálů).

Zvláštní pozornost se věnuje výběru vzorků, přepravě a skladování materiálů a výrobků, aby se zaručily reprodukovatelné výsledky. Nedoporučuje se zakrývat identitu výrobků ani měnit jejich obaly za obaly neutrální, protože hrozí, že se změní funkční způsobilost výrobků nebo obalu, pokud není možné tuto změnu vyloučit.

Informace týkající se testování se zpřístupní příslušným subjektům, přičemž se dodržuje nezbytná důvěrnost. Výsledky zkoušek musí být jasně vysvětleny a předkládány v jazyce, jednotkách a s použitím symbolů, které jsou uživateli údajů srozumitelné. Musí být uvedeny tyto prvky: datum a místo zkoušek; kritéria použitá pro výběr zkoušených materiálů a jejich reprezentativnost; vybrané zkoušené vlastnosti a případně důvody, proč jiné vlastnosti nebyly do zkoušení zahrnuty; použité zkušební metody a jejich případná omezení. Je nutné předložit jasné pokyny ohledně používání výsledků zkoušek.

Dodatečné pokyny pro testy v přirozeném prostředí:

| — | Výběr vzorku, nastavení testu, výběr spotřebitelů do testovací skupiny a analýza výsledků zkoušek musí splňovat normalizované statistické postupy (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 nebo ekvivalentní normy). |
| --- | --- |

—

Výběr vzorku, nastavení testu, výběr spotřebitelů do testovací skupiny a analýza výsledků zkoušek musí splňovat normalizované statistické postupy (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 nebo ekvivalentní normy).

| — | Každý výrobek se hodnotí na základě dotazníku. Test má trvat nejméně 72 hodin, pokud možno celý týden, a musí být proveden za běžných podmínek použití výrobku. |
| --- | --- |

—

Každý výrobek se hodnotí na základě dotazníku. Test má trvat nejméně 72 hodin, pokud možno celý týden, a musí být proveden za běžných podmínek použití výrobku.

| — | Doporučený počet spotřebitelů, kteří výrobek testují, je nejméně 30. Všechny osoby účastnící se průzkumu musí být stávajícími uživateli konkrétního typu/velikosti testovaného výrobku. |
| --- | --- |

—

Doporučený počet spotřebitelů, kteří výrobek testují, je nejméně 30. Všechny osoby účastnící se průzkumu musí být stávajícími uživateli konkrétního typu/velikosti testovaného výrobku.

| — | Průzkumu se účastní rozličné osoby poměrně zastupující různé skupiny spotřebitelů přítomných na trhu. Musí být jasně uveden jejich věk a země původu. |
| --- | --- |

—

Průzkumu se účastní rozličné osoby poměrně zastupující různé skupiny spotřebitelů přítomných na trhu. Musí být jasně uveden jejich věk a země původu.

| — | Testu se nesmějí účastnit nemocní lidé a osoby s chronickými problémy. V případech, kdy osoby onemocní v průběhu uživatelského hodnocení, je třeba tuto skutečnost v dotazníku uvést a jejich odpovědi nelze pro účely posouzení brát v úvahu. |
| --- | --- |

—

Testu se nesmějí účastnit nemocní lidé a osoby s chronickými problémy. V případech, kdy osoby onemocní v průběhu uživatelského hodnocení, je třeba tuto skutečnost v dotazníku uvést a jejich odpovědi nelze pro účely posouzení brát v úvahu.

| — | U všech testů v přirozeném prostředí (ochrana před únikem tekutiny, vhodný tvar a pohodlí a celkový dojem) musí 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jeho funkční způsobilost hodnotit jako uspokojivou, tj. výrobku udělit více než 60 bodů (na stupnici od 1 do 100 bodů). Alternativně 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jej musí hodnotit jako dobrý či velmi dobrý (při výběru z pěti možností: velmi špatný, špatný, průměrný, dobrý, velmi dobrý). |
| --- | --- |

—

U všech testů v přirozeném prostředí (ochrana před únikem tekutiny, vhodný tvar a pohodlí a celkový dojem) musí 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jeho funkční způsobilost hodnotit jako uspokojivou, tj. výrobku udělit více než 60 bodů (na stupnici od 1 do 100 bodů). Alternativně 80 % spotřebitelů, kteří výrobek testují, jej musí hodnotit jako dobrý či velmi dobrý (při výběru z pěti možností: velmi špatný, špatný, průměrný, dobrý, velmi dobrý).

| — | Poté, co bylo uživatelské testování dokončeno, se jeho výsledky statisticky vyhodnotí. |
| --- | --- |

—

Poté, co bylo uživatelské testování dokončeno, se jeho výsledky statisticky vyhodnotí.

| — | Musí být oznámeny vnější faktory, které mohou mít vliv na vnímání funkční způsobilosti výrobků, jako jsou obchodní značky, podíly na trhu a reklama. |
| --- | --- |

—

Musí být oznámeny vnější faktory, které mohou mít vliv na vnímání funkční způsobilosti výrobků, jako jsou obchodní značky, podíly na trhu a reklama.

Dodatečné požadavky na odborné testy:

| — | Zkušební metody musí být v nejvyšší možné míře založeny na reprodukovatelných a přísných metodách relevantních pro daný výrobek. |
| --- | --- |

—

Zkušební metody musí být v nejvyšší možné míře založeny na reprodukovatelných a přísných metodách relevantních pro daný výrobek.

| — | Odborné testy se provádějí v souladu se sérií norem ISO 10993 nebo normou USP třída VI. |
| --- | --- |

—

Odborné testy se provádějí v souladu se sérií norem ISO 10993 nebo normou USP třída VI.

| — | Přijímají se zkušební metody, jejichž normy pro rozsah a požadavky jsou považovány za rovnocenné jedné z uvedených vnitrostátních a mezinárodních norem a jejichž rovnocennost byla potvrzena nezávislou třetí stranou. |
| --- | --- |

—

Přijímají se zkušební metody, jejichž normy pro rozsah a požadavky jsou považovány za rovnocenné jedné z uvedených vnitrostátních a mezinárodních norem a jejichž rovnocennost byla potvrzena nezávislou třetí stranou.

V souladu s informacemi v obecném textu žádosti týkajícím se posuzování a ověřování se uvede hmotnost a rozměry a popíše se design výrobku.

Kritérium 9.   Sociální odpovědnost podniků s ohledem na pracovní aspekty

Toto kritérium stanoví požadavky na místo výroby, kde se provádějí závěrečné fáze výroby opakovaně použitelných menstruačních kalíšků.

S ohledem na tripartitní deklaraci Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku (5), na iniciativu OSN Global Compact (2. pilíř) (6), na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv (7) a na pravidla OECD pro nadnárodní podniky (8) musí žadatel od třetí strany získat ověření podložené kontrolou (kontrolami) na místě a dokládající, že v závodě, kde se provádí finální kompletace výrobku, jsou dodržovány příslušné zásady obsažené ve výše uvedených mezinárodních úmluvách a níže uvedená doplňující ustanovení.

Základní úmluvy MOP:

| a) | Dětská práce:






  — | Úmluva č. 138 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání z roku 1973 |
| --- | --- | --- |

a)

Dětská práce:

—

Úmluva č. 138 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání z roku 1973

| — | Úmluva č. 182 o nejhorších formách dětské práce z roku 1999 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 182 o nejhorších formách dětské práce z roku 1999

| b) | Nucené a povinné práce:






  — | Úmluva č. 29 o nucené práci z roku 1930 a protokol k úmluvě o nucené práci z roku 2014; |
| --- | --- | --- |

b)

Nucené a povinné práce:

—

Úmluva č. 29 o nucené práci z roku 1930 a protokol k úmluvě o nucené práci z roku 2014;

| — | Úmluva č. 105 o odstranění nucené práce z roku 1957 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 105 o odstranění nucené práce z roku 1957

| c) | Svoboda shromažďování a sdružování a právo na kolektivní vyjednávání:






  — | Úmluva č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 |
| --- | --- | --- |

c)

Svoboda shromažďování a sdružování a právo na kolektivní vyjednávání:

—

Úmluva č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948

| — | Úmluva č. 98 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 98 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949

| d) | Diskriminace:






  — | Úmluva č. 100 o stejném odměňování z roku 1951 |
| --- | --- | --- |

d)

Diskriminace:

—

Úmluva č. 100 o stejném odměňování z roku 1951

| — | Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání) z roku 1958 |
| --- | --- |

—

Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání) z roku 1958

Doplňující ustanovení:

| e) | Pracovní doba:






  — | Úmluva MOP č. 1 o pracovní době (v průmyslových podnicích) z roku 1919 |
| --- | --- | --- |

e)

Pracovní doba:

—

Úmluva MOP č. 1 o pracovní době (v průmyslových podnicích) z roku 1919

| — | Úmluva MOP č. 14 o týdenním odpočinku (v průmyslových podnicích) z roku 1921 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 14 o týdenním odpočinku (v průmyslových podnicích) z roku 1921

| f) | Odměňování:






  — | Úmluva MOP č. 131 o stanovení minimálních mezd z roku 1970 |
| --- | --- | --- |

f)

Odměňování:

—

Úmluva MOP č. 131 o stanovení minimálních mezd z roku 1970

| — | Úmluva MOP č. 132 o placené dovolené (revidovaná) z roku 1970 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 132 o placené dovolené (revidovaná) z roku 1970

| — | mzda na úrovni životního minima: žadatel zajistí, aby mzda (bez daní, prémií, příplatků nebo příplatků za práci přesčas) vyplácená za běžný pracovní týden (nepřesahující 48 hodin) stačila k pokrytí základních potřeb (bydlení, energie, výživa, ošacení, zdravotní péče, vzdělávání, pitná voda, péče o děti a doprava) pracovníka a rodiny čtyř osob a aby poskytovala určitý diskreční příjem. Plnění tohoto požadavku je auditováno na základě pokynů k odměňování ve standardu SA8000 (9) |
| --- | --- |

—

mzda na úrovni životního minima: žadatel zajistí, aby mzda (bez daní, prémií, příplatků nebo příplatků za práci přesčas) vyplácená za běžný pracovní týden (nepřesahující 48 hodin) stačila k pokrytí základních potřeb (bydlení, energie, výživa, ošacení, zdravotní péče, vzdělávání, pitná voda, péče o děti a doprava) pracovníka a rodiny čtyř osob a aby poskytovala určitý diskreční příjem. Plnění tohoto požadavku je auditováno na základě pokynů k odměňování ve standardu SA8000 (9)

| g) | Zdraví a bezpečnost:






  — | Úmluva MOP č. 170 o bezpečnosti při používání chemických látek při práci z roku 1981 |
| --- | --- | --- |

g)

Zdraví a bezpečnost:

—

Úmluva MOP č. 170 o bezpečnosti při používání chemických látek při práci z roku 1981

| — | Úmluva MOP č. 155 o bezpečnosti a zdraví pracovníků a o pracovním prostředí z roku 1990 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 155 o bezpečnosti a zdraví pracovníků a o pracovním prostředí z roku 1990

| — | Úmluva MOP č. 148 o ochraně pracovníků před riziky v pracovním prostředí způsobenými znečištěním vzduchu, hlukem a vibracemi z roku 1977 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 148 o ochraně pracovníků před riziky v pracovním prostředí způsobenými znečištěním vzduchu, hlukem a vibracemi z roku 1977

| h) | sociální ochrana a začleňování:






  — | Úmluva MOP č. 130 o léčebně preventivní péči a dávkách v nemoci z roku 1969 |
| --- | --- | --- |

h)

sociální ochrana a začleňování:

—

Úmluva MOP č. 130 o léčebně preventivní péči a dávkách v nemoci z roku 1969

| — | Úmluva MOP č. 102 o minimálních standardech sociálního zabezpečení z roku 1952 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 102 o minimálních standardech sociálního zabezpečení z roku 1952

| — | Úmluva MOP č. 121 o dávkách při pracovních úrazech a nemocech z povolání z roku 1964 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 121 o dávkách při pracovních úrazech a nemocech z povolání z roku 1964

| — | Úmluva MOP č. 19 o rovnocenném nakládání s cizími a domácími zaměstnanci ve věci odškodnění pracovních úrazů z roku 1925 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 19 o rovnocenném nakládání s cizími a domácími zaměstnanci ve věci odškodnění pracovních úrazů z roku 1925

| — | Úmluva MOP č. 183 o ochraně mateřství z roku 2000 |
| --- | --- |

—

Úmluva MOP č. 183 o ochraně mateřství z roku 2000

| i) | Spravedlivé propouštění:






  — | Úmluva MOP č. 158 o ukončení zaměstnání z roku 1982. |
| --- | --- | --- |

i)

Spravedlivé propouštění:

—

Úmluva MOP č. 158 o ukončení zaměstnání z roku 1982.

V místech, kde je ze zákona omezeno právo na svobodu sdružování a kolektivní vyjednávání, nesmí společnost omezovat pracovníky ve vytváření alternativních mechanismů k vyjadřování jejich stížností a ochraně jejich práv, pokud jde o pracovní podmínky a podmínky zaměstnávání, a uzná legitimní sdružení zaměstnanců, s nimiž může zahájit dialog o otázkách týkajících se pracoviště.

Audit musí zahrnovat konzultace s externími zúčastněnými stranami nezávislými na průmyslu z okolí výrobních lokalit, včetně odborových organizací, místních organizací, nevládních organizací a odborníků na pracovní záležitosti. Smysluplné konzultace se uskuteční alespoň se dvěma zúčastněnými stranami ze dvou různých podskupin. V místech, kde vnitrostátní právní předpisy nemohou zajistit přiměřenost sociální odpovědnosti podniků prostřednictvím výše uvedených mezinárodních úmluv, zahrnuje proces provádění auditu audity na místě zajišťované třetí stranou, které se skládají z neohlášených inspekcí na místě prováděných hodnotiteli nezávislými na průmyslu.

Během doby platnosti licence na ekoznačku EU zveřejní žadatel souhrnné výsledky a hlavní zjištění z auditů (včetně podrobností a) o počtu a závažnosti porušení jednotlivých práv pracovníků a norem bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; b) o strategii pro nápravu, kde náprava zahrnuje prevenci podle koncepce OSN (UNGP); c) o posouzení hlavních příčin přetrvávajícího porušování právních předpisů, k němuž došlo v důsledku konzultace se zúčastněnými stranami – kdo byl konzultován, otázky, jaké otázky byly vzneseny, jak to ovlivnilo plán nápravných opatření), on-line za účelem poskytnutí důkazů o jejich výkonnosti pro zainteresované spotřebitele.

Posuzování a ověřování:

Žadatel prokáže splnění požadavků předložením kopií nejnovější verze svého kodexu chování, který musí být v souladu s ustanoveními specifikovanými výše, a kopií podkladových zpráv o auditu pro každý závod provádějící konečnou montáž modelu (modelů), kterému (kterým) má být udělena ekoznačka, a to společně s internetovým odkazem na on-line zveřejnění výsledků a zjištění.

Audity třetích stran na místě provedou auditoři kvalifikovaní k posouzení toho, zda průmyslové výrobní závody dodržují sociální normy nebo kodexy chování, nebo v zemích, v nichž byla ratifikována Úmluva MOP č. 81 o inspekci práce z roku 1947, a dohled MOP uvádí, že vnitrostátní systém inspekce práce je účinný (10), a v nichž oblast působnosti systémů inspekce zahrnuje výše uvedené oblasti (11), inspektor či inspektoři práce jmenovaní orgánem veřejné moci.

Uznávají se i platná osvědčení na základě režimů třetích stran nebo postupů inspekce, které kontrolují dodržování příslušných zásad zakotvených v uvedených základních úmluvách MOP a v doplňujících ustanoveních o pracovní době, odměňování a zdraví a bezpečnosti a konzultaci s externími zúčastněnými stranami. Tato osvědčení nesmí být ke dni podání žádosti starší více než dvanáct měsíců.

Kritérium 10.   Informace uváděné na ekoznačce EU

Logo ekoznačky EU může být vyobrazeno na prodejním obalu výrobku. Jestliže se použije volitelná etiketa s textovým polem, musí na ní být uvedena tato tři prohlášení:

| — | „Navrženo za účelem snížení dopadu na životní prostředí“, |
| --- | --- |

—

„Navrženo za účelem snížení dopadu na životní prostředí“,

| — | „Splňuje přísné požadavky na škodlivé látky“, |
| --- | --- |

—

„Splňuje přísné požadavky na škodlivé látky“,

| — | „Ověřená úroveň“; |
| --- | --- |

—

„Ověřená úroveň“;

Žadatel se řídí návodem, jak používat logo ekoznačky EU, uvedeným v pokynech pro používání loga ekoznačky EU:

https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Posuzování a ověřování:

Žadatel předloží prohlášení o splnění tohoto požadavku a fotografii prodejního obalu výrobku ve vysokém rozlišení, na níž je zřetelně vidět etiketa, číslo registrace/licence a případně prohlášení, která mohou být zobrazena společně se značkou.

---

(1)  Viz poznámka pod čarou 16.

(2)  Viz poznámka pod čarou 17.

(3)  Viz poznámka pod čarou 18.

(4)  Viz poznámka pod čarou 19.

(5)  Viz poznámka pod čarou 21.

(6)  Viz poznámka pod čarou 22.

(7)  Viz poznámka pod čarou 23.

(8)  Viz poznámka pod čarou 24.

(9)  Viz poznámka pod čarou 25.

(10)  Viz poznámka pod čarou 21.

(11)  Viz poznámka pod čarou 21.

---

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/190 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/190

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1810

ze dne 19. září 2023

o žádosti o rozšířenou kumulaci mezi Kambodžou a Vietnamem u určitých materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol v souladu s čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, pokud jde o pravidla původu používaná pro účely systému všeobecných celních preferencí podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 64 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (2), a zejména na článek 56 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 se stanoví, že země zvýhodněné v rámci všeobecného systému preferencí (GSP) Evropské unie mohou požádat o rozšířenou kumulaci se zemí, se kterou má Unie dohodu o volném obchodu v souladu s článkem XXIV platné Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT). |
| --- | --- |

(1)

V čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 se stanoví, že země zvýhodněné v rámci všeobecného systému preferencí (GSP) Evropské unie mohou požádat o rozšířenou kumulaci se zemí, se kterou má Unie dohodu o volném obchodu v souladu s článkem XXIV platné Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT).

| (2) | V čl. 56 odst. 1 a 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 jsou stanoveny podmínky, za nichž může být zemím zvýhodněným v rámci systému GSP povoleno používat v rámci rozšířené kumulace materiály pocházející ze země, s níž má Unie dohodu o volném obchodu v souladu s článkem XXIV platné dohody GATT. V čl. 56 odst. 1 se zejména stanoví, že tuto kumulaci lze použít pouze poté, co se země účastnící rozšířené kumulace zavázaly, že budou dodržovat pravidla původu GSP, pravidla původu stanovená v dohodě o volném obchodu mezi EU a Vietnamem a všechna ostatní ustanovení o uplatňování pravidel původu a zajistí dodržování těchto pravidel a ustanovení a že poskytnou nezbytnou správní spolupráci, aby bylo zajištěno správné provádění těchto pravidel s ohledem na Unii a rovněž mezi těmito zeměmi navzájem. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 56 odst. 1 a 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 jsou stanoveny podmínky, za nichž může být zemím zvýhodněným v rámci systému GSP povoleno používat v rámci rozšířené kumulace materiály pocházející ze země, s níž má Unie dohodu o volném obchodu v souladu s článkem XXIV platné dohody GATT. V čl. 56 odst. 1 se zejména stanoví, že tuto kumulaci lze použít pouze poté, co se země účastnící rozšířené kumulace zavázaly, že budou dodržovat pravidla původu GSP, pravidla původu stanovená v dohodě o volném obchodu mezi EU a Vietnamem a všechna ostatní ustanovení o uplatňování pravidel původu a zajistí dodržování těchto pravidel a ustanovení a že poskytnou nezbytnou správní spolupráci, aby bylo zajištěno správné provádění těchto pravidel s ohledem na Unii a rovněž mezi těmito zeměmi navzájem.

| (3) | Komise má o takové žádosti rozhodnout v souladu se svými vnitřními postupy. |
| --- | --- |

(3)

Komise má o takové žádosti rozhodnout v souladu se svými vnitřními postupy.

| (4) | Dopisem ze dne 2. prosince 2022 podala Kambodža žádost o rozšířenou kumulaci s Vietnamem podle čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446. Žádost se týká určitých materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu, které mají být použity jako původní materiály z Kambodži za účelem výroby a vývozu jízdních kol do Evropské unie v rámci preferenčních sazeb GSP v rámci čísel harmonizovaného systému (HS) 87.11, 87.12 a 95.03. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 2. prosince 2022 podala Kambodža žádost o rozšířenou kumulaci s Vietnamem podle čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446. Žádost se týká určitých materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu, které mají být použity jako původní materiály z Kambodži za účelem výroby a vývozu jízdních kol do Evropské unie v rámci preferenčních sazeb GSP v rámci čísel harmonizovaného systému (HS) 87.11, 87.12 a 95.03.

| (5) | Na podporu své žádosti Kambodža připomněla, že vzhledem k tomu, že Vietnam byl od 1. ledna 2023 odstraněn ze seznamu zvýhodněných zemí v rámci obecného režimu GSP, jsou vietnamské materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol považovány za nepůvodní, a v důsledku toho kambodžští výrobci jízdních kol nemohou u kambodžských jízdních kol využívat bezcelního přístupu GSP do Unie. Zároveň musí mít kambodžské odvětví jízdních kol i nadále přístup k určitým materiálům nebo součástem používaným při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu v rámci rozšířené kumulace, jak je stanoveno v čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, aby bylo možné diverzifikovat kambodžské hospodářství a nadále poskytovat pracovní místa a obživu tisícům lidí. |
| --- | --- |

(5)

Na podporu své žádosti Kambodža připomněla, že vzhledem k tomu, že Vietnam byl od 1. ledna 2023 odstraněn ze seznamu zvýhodněných zemí v rámci obecného režimu GSP, jsou vietnamské materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol považovány za nepůvodní, a v důsledku toho kambodžští výrobci jízdních kol nemohou u kambodžských jízdních kol využívat bezcelního přístupu GSP do Unie. Zároveň musí mít kambodžské odvětví jízdních kol i nadále přístup k určitým materiálům nebo součástem používaným při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu v rámci rozšířené kumulace, jak je stanoveno v čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, aby bylo možné diverzifikovat kambodžské hospodářství a nadále poskytovat pracovní místa a obživu tisícům lidí.

| (6) | Žádost provází společný závazek mezi Kambodžou a Vietnamem ke správní spolupráci v rámci čl. 56 odst. 1 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, který má zajistit na jedné straně dodržování příslušných pravidel původu podle dohody o volném obchodu mezi EU a Vietnamem pro původní materiály z Vietnamu, které mají být použity při výrobě jízdních kol v Kambodži, a pravidel původu v rámci systému GSP, pokud jde o produkty vyvážené Kambodžou do Unie, a na druhé straně zajistit správní spolupráci jak s Unií, tak mezi uvedenými zeměmi navzájem. |
| --- | --- |

(6)

Žádost provází společný závazek mezi Kambodžou a Vietnamem ke správní spolupráci v rámci čl. 56 odst. 1 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, který má zajistit na jedné straně dodržování příslušných pravidel původu podle dohody o volném obchodu mezi EU a Vietnamem pro původní materiály z Vietnamu, které mají být použity při výrobě jízdních kol v Kambodži, a pravidel původu v rámci systému GSP, pokud jde o produkty vyvážené Kambodžou do Unie, a na druhé straně zajistit správní spolupráci jak s Unií, tak mezi uvedenými zeměmi navzájem.

| (7) | Výše uvedený společný závazek obsahuje v přílohách seznam materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu, jichž se týká rozšířená kumulace, podle kapitol HS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 a 87, jakož i seznam adres a kontaktních údajů kambodžských a vietnamských vládních orgánů odpovědných za vydávání a ověřování dokladu o původu zboží. |
| --- | --- |

(7)

Výše uvedený společný závazek obsahuje v přílohách seznam materiálů nebo součástí používaných při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu, jichž se týká rozšířená kumulace, podle kapitol HS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 a 87, jakož i seznam adres a kontaktních údajů kambodžských a vietnamských vládních orgánů odpovědných za vydávání a ověřování dokladu o původu zboží.

| (8) | Komise posoudila žádost Kambodže, včetně společného závazku mezi Kambodžou a Vietnamem ke správní spolupráci a jeho příloh, a dospěla k závěru, že podmínky týkající se udělení rozšířené kumulace pro materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu, které mají být použity jako původní materiály z Kambodži pro výrobu a vývoz jízdních kol do Unie v rámci systému GSP, jsou splněny. V současné době je Kambodža zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (3). Jízdní kola rovněž nejsou uvedena na seznamu produktů, pro které byly nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/550 (4) dočasně odňaty celní preference poskytnuté Kambodži v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 bodě 1 písm. a) nařízení o systému GSP. |
| --- | --- |

(8)

Komise posoudila žádost Kambodže, včetně společného závazku mezi Kambodžou a Vietnamem ke správní spolupráci a jeho příloh, a dospěla k závěru, že podmínky týkající se udělení rozšířené kumulace pro materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu, které mají být použity jako původní materiály z Kambodži pro výrobu a vývoz jízdních kol do Unie v rámci systému GSP, jsou splněny. V současné době je Kambodža zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (3). Jízdní kola rovněž nejsou uvedena na seznamu produktů, pro které byly nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/550 (4) dočasně odňaty celní preference poskytnuté Kambodži v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 bodě 1 písm. a) nařízení o systému GSP.

| (9) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měla být Kambodži poskytnuta možnost použít rozšířenou kumulaci na určité materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol podle kapitol HS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 a 87 vietnamského původu pro výrobu jízdních kol čísel HS 87.11, 87.12. Nicméně vzhledem k tomu, že požadované produkty čísla 95.03 jsou již osvobozeny od cla, se číslo 95.03 do tohoto rozhodnutí nezahrne. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měla být Kambodži poskytnuta možnost použít rozšířenou kumulaci na určité materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol podle kapitol HS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 a 87 vietnamského původu pro výrobu jízdních kol čísel HS 87.11, 87.12. Nicméně vzhledem k tomu, že požadované produkty čísla 95.03 jsou již osvobozeny od cla, se číslo 95.03 do tohoto rozhodnutí nezahrne.

| (10) | Deklarace o původu vyhotovené v souvislosti s produkty vyrobenými za použití kumulace by měly obsahovat zvláštní poznámku k určení toho, kdy se použije kumulace v souladu s přílohou 22–07 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (5). |
| --- | --- |

(10)

Deklarace o původu vyhotovené v souvislosti s produkty vyrobenými za použití kumulace by měly obsahovat zvláštní poznámku k určení toho, kdy se použije kumulace v souladu s přílohou 22–07 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (5).

| (11) | Kumulace udělená tímto rozhodnutím by se měla použít do data stanoveného v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 978/2012. |
| --- | --- |

(11)

Kumulace udělená tímto rozhodnutím by se měla použít do data stanoveného v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 978/2012.

| (12) | Evropská komise bude sledovat vývoj dovozu vyplývajícího z kumulace v souladu s tímto rozhodnutím, |
| --- | --- |

(12)

Evropská komise bude sledovat vývoj dovozu vyplývajícího z kumulace v souladu s tímto rozhodnutím,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podle čl. 56 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 je Kambodža oprávněna v souladu s přílohou II protokolu 1 dohody o volném obchodu mezi EU a Vietnamem v rámci rozšířené kumulace původu používat materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol uvedené v příloze I, s původem ve Vietnamu, k výrobě a vývozu jízdních kol, uvedených v příloze II, do Unie podle preferenčních celních sazeb GSP za předpokladu, že Kambodža zůstane v době vývozu produktu do Unie zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 978/2012 a preferenční režimy uvedené v čl. 1 odst. 2 téhož nařízení pro jízdní kola uvedená v příloze II nejsou dočasně odňaty v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 978/2012 a použijí se pravidla původu stanovená v hlavě II kapitole 1 oddíle 2 pododdíle 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446.

Článek 2

Deklarace o původu vyhotovené vývozci v Kambodži v souvislosti s produkty uvedenými v článku 1 obsahují v číslu 6d) pro kritérium původu v příloze 22–07 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447 poznámku „extended cumulation with Vietnam“.

Článek 3

Příslušné orgány Kambodže zašlou Komisi do konce měsíce následujícího po každém kalendářním čtvrtletí čtvrtletní zprávu o použití kumulace uvedené v článku 1. Tato zpráva obsahuje seznam deklarací o původu vyhotovených během posledního období pro produkty uvedené v článku 1, dotčené vývozce označené jejich číslem REX, množství a číslo HS materiálů nebo součástí použitých při výrobě jízdních kol s původem ve Vietnamu a množství jízdních kol vyvezených do Unie.

Článek 4

Na produkty vyrobené v rámci kumulace podle článku 1 se vztahuje obecný režim uvedený v čl. 1 odst. 2 bodě 1 písm. a) nařízení (EU) č. 978/2012 při dovozu do Unie do data stanoveného v čl. 43 odst. 3 uvedeného nařízení.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 19. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/550 ze dne 12. února 2020, kterým se mění přílohy II a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012, pokud jde o dočasné odnětí režimů podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 978/2012 pro některé produkty pocházející z Kambodžského království (Úř. věst. L 127, 22.4.2020, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

5

---

PŘÍLOHA I

Materiály nebo součásti používané při výrobě jízdních kol, s původem ve Vietnamu v souladu s pravidly stanovenými protokolem 1 dohody o volném obchodu mezi EU a Vietnamem, které se mají kumulovat při výrobě jízdních kol v Kambodži v rámci rozšířené kumulace

| Kód HS 2022 | Popis zboží |
| --- | --- |
| 3208 90 | - | Ostatní |

Kód HS 2022

Popis zboží

3208 90

-

Ostatní

3209 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

3814 00

| - | Složená organická rozpouštědla a ředidla, jinde neuvedená ani nezahrnutá; připravené odstraňovače nátěrů nebo laků |
| --- | --- |

-

Složená organická rozpouštědla a ředidla, jinde neuvedená ani nezahrnutá; připravené odstraňovače nátěrů nebo laků

3923 50

| - | Zátky, víčka, uzávěry lahví a jiné uzávěry |
| --- | --- |

-

Zátky, víčka, uzávěry lahví a jiné uzávěry

3923 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

4011 50

| - | Typy používané pro jízdní kola |
| --- | --- |

-

Typy používané pro jízdní kola

4012 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

4013 20

| - | Typy používané pro jízdní kola |
| --- | --- |

-

Typy používané pro jízdní kola

4016 99

| - - | Ostatní |
| --- | --- |

- -

Ostatní

4819 10

| - | Kartóny, bedny a krabice, z vlnitého papíru, kartónu nebo lepenky |
| --- | --- |

-

Kartóny, bedny a krabice, z vlnitého papíru, kartónu nebo lepenky

4819 20

| - | Skládací kartóny, bedny a krabice, z nezvlněného papíru, kartónu nebo lepenky |
| --- | --- |

-

Skládací kartóny, bedny a krabice, z nezvlněného papíru, kartónu nebo lepenky

4821 10

| - | Potištěné |
| --- | --- |

-

Potištěné

4823 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

4908 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

4911 99

| - - | Ostatní |
| --- | --- |

- -

Ostatní

7303 00

Trouby, trubky a duté profily z litiny

7304 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

7307 99

| - - | Ostatní |
| --- | --- |

- -

Ostatní

7315 11

| - - | Válečkové řetězy a řetízky |
| --- | --- |

- -

Válečkové řetězy a řetízky

7318 22

| - - | Ostatní podložky |
| --- | --- |

- -

Ostatní podložky

7318 24

| - - | Příčné klíny a závlačky |
| --- | --- |

- -

Příčné klíny a závlačky

7326 90

| - | Ostatní |
| --- | --- |

-

Ostatní

7415 33

| - - | Šrouby a vruty; svorníky (maticové šrouby) a matice |
| --- | --- |

- -

Šrouby a vruty; svorníky (maticové šrouby) a matice

7601 20

| - | Slitiny hliníku |
| --- | --- |

-

Slitiny hliníku

7606 92

| - - | Ze slitin hliníku |
| --- | --- |

- -

Ze slitin hliníku

7608 10

| - | Z nelegovaného hliníku |
| --- | --- |

-

Z nelegovaného hliníku

7608 20

| - | Ze slitin hliníku |
| --- | --- |

-

Ze slitin hliníku

7616 10

| - | Hřebíky, cvočky, skoby a sponky (jiné než čísla 8305 ), šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky a podobné výrobky |
| --- | --- |

-

Hřebíky, cvočky, skoby a sponky (jiné než čísla 8305 ), šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky a podobné výrobky

8302 50

| - | Věšáky a háčky na šaty a klobouky, konzoly a podobné výrobky |
| --- | --- |

-

Věšáky a háčky na šaty a klobouky, konzoly a podobné výrobky

8311 30

| - | Povlečené pruty a plněné dráty, z obecných kovů, pro pájení, pájení na tvrdo nebo svařování plamenem |
| --- | --- |

-

Povlečené pruty a plněné dráty, z obecných kovů, pro pájení, pájení na tvrdo nebo svařování plamenem

8507 60

| - | Lithium-iontové |
| --- | --- |

-

Lithium-iontové

8528 72

| - - | Ostatní, barevné |
| --- | --- |

- -

Ostatní, barevné

8537 10

| - | Pro napětí nepřesahující 1 000  V |
| --- | --- |

-

Pro napětí nepřesahující 1 000  V

8714 10

| - | Motocyklů (včetně mopedů) |
| --- | --- |

-

Motocyklů (včetně mopedů)

8714 91

| - - | Rámy a vidlice a jejich části a součásti: |
| --- | --- |

- -

Rámy a vidlice a jejich části a součásti:

8714 92

| - - | Ráfky a paprsky kol |
| --- | --- |

- -

Ráfky a paprsky kol

8714 93

| - - | Hlavy, jiné než volnoběžné brzdové hlavy (náboje) a brzdové hlavy (náboje), a řetězová kola volnoběžek |
| --- | --- |

- -

Hlavy, jiné než volnoběžné brzdové hlavy (náboje) a brzdové hlavy (náboje), a řetězová kola volnoběžek

8714 94

| - - | Brzdy, včetně volnoběžných brzdových hlav (nábojů) a brzdových hlav, a jejich části a součásti |
| --- | --- |

- -

Brzdy, včetně volnoběžných brzdových hlav (nábojů) a brzdových hlav, a jejich části a součásti

8714 95

| - - | Sedla |
| --- | --- |

- -

Sedla

8714 96

| - - | Pedály a pedálová ústrojí a jejich části a součásti |
| --- | --- |

- -

Pedály a pedálová ústrojí a jejich části a součásti

8714 99

| - - | Ostatní |
| --- | --- |

- -

Ostatní

---

PŘÍLOHA II

Hotová jízdní kola vyráběná v Kambodži v rámci rozšířené kumulace s Vietnamem

| Kód HS 2022 | Popis zboží |
| --- | --- |
| 8711 60 | - | S elektrickým hnacím motorem |

Kód HS 2022

Popis zboží

8711 60

-

S elektrickým hnacím motorem

8712 00

Jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek), bez motoru

---

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/196 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/196

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1811

ze dne 20. září 2023,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/1550 stanovením programu kontrol Komise na rok 2024 v členských státech za účelem ověření uplatňování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (1), a zejména na čl. 118 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Odpovědnost za prosazování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce nesou členské státy, jejichž příslušné orgány monitorují a ověřují prostřednictvím organizace úředních kontrol, že jsou příslušné požadavky Unie účinně dodržovány a prosazovány. Vedle tohoto monitorování a ověřování musí odborníci Komise podle článku 116 nařízení (EU) 2017/625 provádět v členských státech kontroly, včetně auditů, aby ověřili uplatňování právních předpisů Unie. Tyto kontroly Komise by měly být prováděny v oblastech bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin, přípravků na ochranu rostlin a fungování vnitrostátních kontrolních systémů a příslušných orgánů, které je provozují, s přihlédnutím k synergiím s kontrolními opatřeními v rámci společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

(1)

Odpovědnost za prosazování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce nesou členské státy, jejichž příslušné orgány monitorují a ověřují prostřednictvím organizace úředních kontrol, že jsou příslušné požadavky Unie účinně dodržovány a prosazovány. Vedle tohoto monitorování a ověřování musí odborníci Komise podle článku 116 nařízení (EU) 2017/625 provádět v členských státech kontroly, včetně auditů, aby ověřili uplatňování právních předpisů Unie. Tyto kontroly Komise by měly být prováděny v oblastech bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin, přípravků na ochranu rostlin a fungování vnitrostátních kontrolních systémů a příslušných orgánů, které je provozují, s přihlédnutím k synergiím s kontrolními opatřeními v rámci společné zemědělské politiky.

| (2) | Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2020/1550 (2) byl v kapitolách 1 až 10 přílohy uvedeného rozhodnutí zaveden víceletý program kontrol, které mají provádět odborníci Komise v členských státech za účelem ověření uplatňování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce na období 2021–2025, v souladu s funkčním obdobím Komise a s ohledem na její priority. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2020/1550 (2) byl v kapitolách 1 až 10 přílohy uvedeného rozhodnutí zaveden víceletý program kontrol, které mají provádět odborníci Komise v členských státech za účelem ověření uplatňování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce na období 2021–2025, v souladu s funkčním obdobím Komise a s ohledem na její priority.

| (3) | V souladu s čl. 118 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/625 musí být kapitola 11 přílohy prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1550, ve které se stanoví program kontrol Komise na následující rok, sdělena členským státům do konce každého roku. Kapitola 11 by měla být aktualizována tak, aby zohledňovala program kontrol Komise plánovaný na rok 2024. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 118 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2017/625 musí být kapitola 11 přílohy prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1550, ve které se stanoví program kontrol Komise na následující rok, sdělena členským státům do konce každého roku. Kapitola 11 by měla být aktualizována tak, aby zohledňovala program kontrol Komise plánovaný na rok 2024.

| (4) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/1550 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/1550 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Vzhledem k tomu, že se tato změna týká ročního programu kontrol na rok 2024, který se použije ode dne 1. ledna 2024, mělo by být datum použitelnosti tohoto rozhodnutí odloženo tak, aby se shodovalo s uvedeným datem, |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že se tato změna týká ročního programu kontrol na rok 2024, který se použije ode dne 1. ledna 2024, mělo by být datum použitelnosti tohoto rozhodnutí odloženo tak, aby se shodovalo s uvedeným datem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1550 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2024.

V Bruselu dne 20. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1550 ze dne 23. října 2020, kterým se zavádí víceletý program kontrol na období 2021–2025, které mají provádět odborníci Komise v členských státech za účelem ověření uplatňování právních předpisů Unie týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce (Úř. věst. L 354, 26.10.2020, s. 9).

2

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1550 se mění takto:

| 1) | v šesté pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

  „Kapitola 11 stanoví program kontrol na rok 2024.“ |
| --- | --- |

1)

v šesté pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

„Kapitola 11 stanoví program kontrol na rok 2024.“

| 2) | kapitola 11 se nahrazuje tímto:
  „11.   Program kontrol na rok 2024









  Oblast | Prioritní oblast | Zaměření v roce 2024 |
| --- | --- | --- | --- |
| Potraviny a bezpečnost potravin | Potraviny živočišného původu | Bezpečnost masa savců a ptáků a výrobků z nich
  Bezpečnost mléka a výrobků z něj
  Bezpečnost produktů rybolovu |
| Potraviny jiného než živočišného původu | Mikrobiologická bezpečnost |
| Rezidua v živých zvířatech a potravinách živočišného původu | Chemická bezpečnost – rezidua |
| Krmiva a bezpečnost krmiv | Bezpečnost krmiv | Obecná hygiena krmiv (včetně medikovaných krmiv) |
| Vedlejší produkty živočišného původu a odvozené produkty |
| Zdraví zvířat | Nákazy kategorie A podle nařízení (EU) 2016/429 | Africký mor prasat
  Vysoce patogenní influenza ptáků
  Neštovice ovcí a neštovice koz |
| Nákazy kategorie B a C podle nařízení (EU) 2016/429 | Nákazy ryb
  Systém sledování nákaz kategorie B a C |
| Připravenost a prevence | Pohotovostní plány zahrnuté během auditů týkajících se afrického moru prasat a vysoce patogenní influenzy ptáků |
| Dobré životní podmínky zvířat | V objektu zemědělského podniku | Krůty
  Ryby (včetně usmrcení a přepravy) |
| Zdraví rostlin | Výskyt škodlivého organismu rostlin | Výskyt škodlivého organismu rostlin představující významnou hrozbu |
| Přemísťování rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů v rámci Unie | Rostlinolékařské pasy |
| Připravenost a prevence | Programy průzkumů v oblasti zdraví rostlin |
| Přípravky na ochranu rostlin a udržitelné používání pesticidů | Přípravky na ochranu rostlin | Chemická bezpečnost (povolování pesticidů, jejich uvádění na trh a používání, nelegální pesticidy, rezidua pesticidů) |
| Jakost potravin | Ekologické zemědělství | Ekologické zemědělství |
| Vstup zvířat a zboží ze třetích zemí do Unie | Úřední kontroly zvířat a zboží | Zvířata a zboží |
| Antimikrobiální rezistence | Sledování antimikrobiální rezistence zoonotických a komenzálních bakterií | Antimikrobní rezistence zoonotických a komenzálních bakterií |
| Obecné aspekty v rámci zemědělsko-potravinového řetězce | Opatření přijatá v návaznosti na doporučení vyplývající z auditů | Obecná a odvětvová opatření přijatá v návaznosti na doporučení vyplývající z auditů |
| Geneticky modifikované organismy (GMO) | Geneticky modifikované organismy (GMO) |
| Veškeré mimořádné situace, nově vznikající problémy a nový vývoj | Mimořádné situace, nově vznikající problémy a nový vývoj“ |

2)

kapitola 11 se nahrazuje tímto:

„11.   Program kontrol na rok 2024

Oblast

Prioritní oblast

Zaměření v roce 2024

Potraviny a bezpečnost potravin

Potraviny živočišného původu

Bezpečnost masa savců a ptáků a výrobků z nich

Bezpečnost mléka a výrobků z něj

Bezpečnost produktů rybolovu

Potraviny jiného než živočišného původu

Mikrobiologická bezpečnost

Rezidua v živých zvířatech a potravinách živočišného původu

Chemická bezpečnost – rezidua

Krmiva a bezpečnost krmiv

Bezpečnost krmiv

Obecná hygiena krmiv (včetně medikovaných krmiv)

Vedlejší produkty živočišného původu a odvozené produkty

Zdraví zvířat

Nákazy kategorie A podle nařízení (EU) 2016/429

Africký mor prasat

Vysoce patogenní influenza ptáků

Neštovice ovcí a neštovice koz

Nákazy kategorie B a C podle nařízení (EU) 2016/429

Nákazy ryb

Systém sledování nákaz kategorie B a C

Připravenost a prevence

Pohotovostní plány zahrnuté během auditů týkajících se afrického moru prasat a vysoce patogenní influenzy ptáků

Dobré životní podmínky zvířat

V objektu zemědělského podniku

Krůty

Ryby (včetně usmrcení a přepravy)

Zdraví rostlin

Výskyt škodlivého organismu rostlin

Výskyt škodlivého organismu rostlin představující významnou hrozbu

Přemísťování rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů v rámci Unie

Rostlinolékařské pasy

Připravenost a prevence

Programy průzkumů v oblasti zdraví rostlin

Přípravky na ochranu rostlin a udržitelné používání pesticidů

Přípravky na ochranu rostlin

Chemická bezpečnost (povolování pesticidů, jejich uvádění na trh a používání, nelegální pesticidy, rezidua pesticidů)

Jakost potravin

Ekologické zemědělství

Ekologické zemědělství

Vstup zvířat a zboží ze třetích zemí do Unie

Úřední kontroly zvířat a zboží

Zvířata a zboží

Antimikrobiální rezistence

Sledování antimikrobiální rezistence zoonotických a komenzálních bakterií

Antimikrobní rezistence zoonotických a komenzálních bakterií

Obecné aspekty v rámci zemědělsko-potravinového řetězce

Opatření přijatá v návaznosti na doporučení vyplývající z auditů

Obecná a odvětvová opatření přijatá v návaznosti na doporučení vyplývající z auditů

Geneticky modifikované organismy (GMO)

Geneticky modifikované organismy (GMO)

Veškeré mimořádné situace, nově vznikající problémy a nový vývoj

Mimořádné situace, nově vznikající problémy a nový vývoj“

---

JEDNACÍ ŘÁDY

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/200 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/200

---

ROZHODNUTÍ č. 37-2023 ÚČETNÍHO DVORA O PŘÍSTUPU VEŘEJNOSTI K DOKUMENTŮM ÚČETNÍHO DVORA

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR (EÚD),

S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 15 odst. 3 této smlouvy,

S ohledem na Listinu základních práv Evropské Unie, a zejména na článek 42 této listiny,

S ohledem na svůj jednací řád (1), a zejména na článek 35 tohoto řádu,

S ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (2), a zejména na druhou větu čl. 258 odstavce 1 a čl. 259 odst. 1 tohoto nařízení,

S ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (3),

S ohledem na rozhodnutí Evropského účetního dvora č. 6-2019 o politice týkající se veřejně přístupných dat a opakovaném použití dokumentů (4),

S ohledem na rozhodnutí Účetního dvora č. 41/2021 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5),

S ohledem na politiku klasifikace informací EÚD (6),

Vzhledem k tomu, že

| 1) | druhý pododstavec čl. 1 Smlouvy o Evropské unii zakotvuje koncept otevřenosti a uvádí, že tato smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům; |
| --- | --- |

1)

druhý pododstavec čl. 1 Smlouvy o Evropské unii zakotvuje koncept otevřenosti a uvádí, že tato smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům;

| 2) | čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) znovu potvrzuje koncept otevřenosti a stanoví, že s cílem podpořit řádnou správu věcí veřejných a zajistit účast občanské společnosti jednají orgány, instituce a jiné subjekty Unie co nejotevřeněji; |
| --- | --- |

2)

čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) znovu potvrzuje koncept otevřenosti a stanoví, že s cílem podpořit řádnou správu věcí veřejných a zajistit účast občanské společnosti jednají orgány, instituce a jiné subjekty Unie co nejotevřeněji;

| 3) | čl. 15 odst. 3 první pododstavec SFEU uvádí, že každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se statutárním sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům orgánů, institucí a jiných subjektů Unie bez ohledu na použitý nosič; |
| --- | --- |

3)

čl. 15 odst. 3 první pododstavec SFEU uvádí, že každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se statutárním sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům orgánů, institucí a jiných subjektů Unie bez ohledu na použitý nosič;

| 4) | v souladu s čl. 15 odst. 3 třetím pododstavcem SFEU zajišťuje každý z výše uvedených orgánů, institucí nebo jiných subjektů transparentnost své činnosti a stanoví ve svém jednacím řádu zvláštní ustanovení o přístupu ke svým dokumentů; |
| --- | --- |

4)

v souladu s čl. 15 odst. 3 třetím pododstavcem SFEU zajišťuje každý z výše uvedených orgánů, institucí nebo jiných subjektů transparentnost své činnosti a stanoví ve svém jednacím řádu zvláštní ustanovení o přístupu ke svým dokumentů;

| 5) | otevřenost zvyšuje legitimitu, účinnost a odpovědnost správních orgánů, a posiluje tak zásady demokracie, proto je důležité podporovat v oblasti přístupu k dokumentům dobrou správní praxi; |
| --- | --- |

5)

otevřenost zvyšuje legitimitu, účinnost a odpovědnost správních orgánů, a posiluje tak zásady demokracie, proto je důležité podporovat v oblasti přístupu k dokumentům dobrou správní praxi;

| 6) | některé veřejné a soukromé zájmy by nicméně měly být chráněny prostřednictvím výjimek ze zásady přístupu veřejnosti k dokumentům, zejména pokud jde o uplatňování mezinárodních auditorských standardů týkajících se důvěrné povahy auditních informací. |
| --- | --- |

6)

některé veřejné a soukromé zájmy by nicméně měly být chráněny prostřednictvím výjimek ze zásady přístupu veřejnosti k dokumentům, zejména pokud jde o uplatňování mezinárodních auditorských standardů týkajících se důvěrné povahy auditních informací.

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Účel

Účelem tohoto rozhodnutí je stanovit podmínky, omezení a postupy na základě kterých Evropský účetní dvůr poskytuje veřejnosti přístup k dokumentům, které má v držení.

Článek 2

Příjemci a oblast působnosti

1.   V rámci a v mezích ustanovení tohoto rozhodnutí a mezinárodních standardů upravujících důvěrnost auditních informací má každý občan Unie a každá jiná fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě právo na přístup k dokumentům v držení EÚD.

2.   Na základě týchž zásad, podmínek a omezení může EÚD poskytnout přístup k dokumentům každé fyzické nebo právnické osobě, která nemá bydliště nebo statutární sídlo v členském státě.

3.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva veřejnosti na přístup k dokumentům v držení EÚD, která by mohla vycházet z nástrojů mezinárodního práva nebo z aktů k jejich provedení.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí:

| 1) | se „dokumentem“ rozumí jakýkoli obsah na jakémkoli nosiči (psaný na papíře nebo uložený v elektronické podobě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka), který vypracoval nebo obdržel a má v držení EÚD a který se týká záležitosti, jež se vztahuje k jeho opatřením, činnostem a rozhodnutím, |
| --- | --- |

1)

se „dokumentem“ rozumí jakýkoli obsah na jakémkoli nosiči (psaný na papíře nebo uložený v elektronické podobě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka), který vypracoval nebo obdržel a má v držení EÚD a který se týká záležitosti, jež se vztahuje k jeho opatřením, činnostem a rozhodnutím,

| 2) | „třetí stranou“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo jakýkoli subjekt mimo EÚD, včetně členských států, třetích zemí a jiných orgánů, institucí a subjektů EU nebo třetích zemí. |
| --- | --- |

2)

„třetí stranou“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo jakýkoli subjekt mimo EÚD, včetně členských států, třetích zemí a jiných orgánů, institucí a subjektů EU nebo třetích zemí.

Článek 4

Výjimky

1.   EÚD odepře přístup k dokumentu, pokud by zveřejnění vedlo k porušení ochrany:

| a) | veřejného zájmu, včetně:






  — | veřejné bezpečnosti, |
| --- | --- | --- |

a)

veřejného zájmu, včetně:

—

veřejné bezpečnosti,

| — | obrany a vojenských záležitostí, |
| --- | --- |

—

obrany a vojenských záležitostí,

| — | mezinárodních vztahů, |
| --- | --- |

—

mezinárodních vztahů,

| — | finanční, měnové nebo hospodářské politiky Evropské unie nebo členského státu, |
| --- | --- |

—

finanční, měnové nebo hospodářské politiky Evropské unie nebo členského státu,

| b) | soukromí a integrity jednotlivců a jejich osobních údajů, zejména v souladu s právními předpisy EU o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

b)

soukromí a integrity jednotlivců a jejich osobních údajů, zejména v souladu s právními předpisy EU o ochraně osobních údajů.

2.   EÚD odepře přístup ke svým předběžným auditním zjištěním v souladu s pravidly důvěrnosti stanovenými v čl. 258 odst. 1 a čl. 259 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, a v odpovídajících ustanoveních jiných nástrojů práva EU. Může rovněž odmítnout přístup k dokumentům používaným k přípravě těchto zjištění.

3.   EÚD odepře přístup k dokumentu, pokud by jeho zveřejnění vedlo k porušení ochrany:

| — | obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby, |
| --- | --- |

—

obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby,

| — | duševního vlastnictví, |
| --- | --- |

—

duševního vlastnictví,

| — | řízení o řešení sporů, soudních a rozhodčích řízení a právního poradenství, |
| --- | --- |

—

řízení o řešení sporů, soudních a rozhodčích řízení a právního poradenství,

| — | inspekcí, šetření a auditů. |
| --- | --- |

—

inspekcí, šetření a auditů.

4.   Přístup k níže uvedeným dokumentům bude odepřen, pokud by jejich zveřejnění závažně ohrozilo rozhodování EÚD:

| a) | dokumenty vypracované nebo obdržené EÚD pro interní použití, které se týkají záležitosti, o níž ještě nebylo rozhodnuto, |
| --- | --- |

a)

dokumenty vypracované nebo obdržené EÚD pro interní použití, které se týkají záležitosti, o níž ještě nebylo rozhodnuto,

| b) | dokumenty obsahující stanoviska pro interní použití v rámci jednání a předchozích konzultací v rámci EÚD, a to i po přijetí rozhodnutí. |
| --- | --- |

b)

dokumenty obsahující stanoviska pro interní použití v rámci jednání a předchozích konzultací v rámci EÚD, a to i po přijetí rozhodnutí.

5.   Bez ohledu na výjimky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4 EÚD rozhodne o umožnění přístupu k dokumentu, ať už zcela, nebo zčásti, pokud převáží veřejný zájem tento dokument zpřístupnit.

6.   Převažující veřejný zájem odůvodňující zpřístupnění musí být jak objektivní, tak obecné povahy. Osoba argumentující převažujícím veřejným zájmem, uvede, které konkrétní okolnosti odůvodňují zpřístupnění dotčených dokumentů.

7.   Vztahuje-li se některá z výjimek uvedených v tomto článku pouze na části požadovaného dokumentu, zbývající části dokumentu budou zpřístupněny. Částečný přístup může zahrnovat například minimalizaci údajů (anonymizaci nebo pseudonymizaci obsahu), začernění nebo vymazání určitého obsahu nebo odstranění jedné či více stran dokumentu.

8.   Výjimky v tomto článku se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení o přístupu veřejnosti k historickým archivům Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii obsažená v nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 (7) ve znění pozdějších předpisů.

9.   Tento článek se použije, aniž jsou dotčena ustanovení článku 5.

Článek 5

Dokumenty třetí strany

1.   Pokud se žádost o přístup k dokumentům týká dokumentu, který má EÚD v držení, ale není jeho autorem, potvrdí EÚD přijetí žádosti a uvede jméno osoby, orgánu nebo instituce, jíž má být žádost adresována.

2.   Pokud byl dokument vytvořen společně s jinou třetí stranou, EÚD před přijetím rozhodnutí bude tuto třetí stranu informovat.

Článek 6

Dokumenty EÚD obsahující „citlivé informace“ a „utajované informace EU“

1.   Dokumenty EÚD obsahující „citlivé informace“ a „utajované informace EU“ jsou dokumenty klasifikované jako takové v souladu s politikou klasifikace informací EÚD nebo rozhodnutím Účetního dvora č. 41/2021.

2.   Žádosti o přístup k těmto dokumentům vyřizují pouze zaměstnanci EÚD, kteří mají právo se s těmito dokumenty seznámit. Tytéž osoby rovněž posoudí, zda lze při odpovědi na žádosti o přístup k dokumentům uvést odkaz na dokumenty EÚD obsahující „citlivé informace“ a „utajované informace EU“.

3.   Přístup k dokumentům EÚD obsahujícím „citlivé informace“ a „utajované informace EU“ lze udělit pouze po zrušení stupně utajení. Pokud se EÚD rozhodne přístup k těmto dokumentům odepřít, uvede důvody svého rozhodnutí způsobem, který nepoškodí zájmy chráněné podle článku 4.

Článek 7

Žádosti

1.   Žádosti o přístup k dokumentům musí být podány písemně, nejlépe pomocí kontaktního formuláře (8), který je k dispozici na internetových stránkách EÚD, v jednom z úředních jazyků Unie. Za výjimečných okolností lze žádosti o přístup k dokumentům zasílat poštou.

2.   Žádosti o přístup k dokumentům musí být dostatečně přesné a musí obsahovat zejména údaje umožňující identifikaci požadovaných dokumentů a jméno a kontaktní údaje žadatele.

3.   Žadatelé nejsou povinni své žádosti zdůvodňovat.

4.   Není-li žádost dostatečně přesná nebo nelze-li požadované dokumenty identifikovat, požádá EÚD žadatele, aby žádost specifikoval, a žadateli při tom pomůže.

5.   Lhůty stanovené v článku 8 začínají běžet poté, co EÚD obdrží požadovaná vysvětlení.

6.   Pokud se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může se EÚD s žadatelem neformálně poradit s cílem nalézt vhodné řešení.

Článek 8

Zpracování původních žádostí

1.   Žádosti o přístup k dokumentům vyřizuje tým ECA-INFO.

2.   Žadatelům se neprodleně zašle potvrzení o přijetí.

3.   V závislosti na předmětu žádosti informuje tým ECA-INFO příslušný útvar a případně také pověřence pro ochranu osobních údajů anebo pověřence pro bezpečnost informací s cílem rozhodnout, jak s žádostí nakládat. Orgánem oprávněným rozhodnout o odpovědi na původní žádost o přístup k dokumentu je generální tajemník, který může tuto pravomoc delegovat.

4.   EÚD nejpozději do jednoho měsíce od registrace žádosti buď udělí přístup k požadovanému dokumentu podle článku 11, nebo písemně odpoví s uvedením důvodů úplného nebo částečného zamítnutí žádosti a informuje žadatele o jeho právu požádat EÚD, aby své stanovisko přehodnotil, jak je popsáno v článku 9.

5.   Pokud se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů nebo vyžaduje-li interní konzultace nebo konzultace třetích stran, může být lhůta uvedená v odstavci 4 prodloužena o jeden měsíc, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou uvedeny důvody.

6.   V případě, že zaměstnanci EÚD obdrží žádost o přístup k dokumentům osobně, předají ji neprodleně týmu ECA-INFO.

Článek 9

Potvrzující žádosti

1.   V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti může žadatel do jednoho měsíce od obdržení odpovědi podat předsedovi EÚD potvrzující žádost, v níž EÚD požádá, aby své stanovisko přehodnotil.

2.   Žadatel je rovněž oprávněn požádat o přezkoumání, pokud EÚD neodpoví ve lhůtách stanovených v článku 8.

3.   Na potvrzující žádosti se vztahují stejné požadavky, jaké jsou stanoveny v článku 7 pro původní žádosti.

Článek 10

Zpracování potvrzujících žádostí

1.   Po obdržení potvrzující žádosti se předseda EÚD poradí s právní službou a v závislosti na předmětu žádosti s příslušným oddělením a případně také s pověřencem pro ochranu osobních údajů anebo s pověřencem pro bezpečnost informací.

2.   EÚD nejpozději do jednoho měsíce od registrace potvrzující žádosti buď udělí přístup k požadovanému dokumentu podle článku 11, nebo písemně odpoví s uvedením důvodů úplného nebo částečného zamítnutí žádosti.

3.   V případě úplného nebo částečného zamítnutí informuje EÚD žadatele o opravných prostředcích, které má k dispozici, zejména o zahájení soudního řízení proti EÚD anebo o podání stížnosti veřejnému ochránci práv podle článků 263 a 228 Smlouvy o fungování EU.

4.   Ve výjimečných případech, například, když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů nebo vyžaduje interní konzultace nebo konzultace třetích stran, může být lhůta stanovená v odstavci 2 prodloužena o jeden měsíc, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou uvedeny důvody.

5.   Pokud EÚD neodpoví ve výše stanovených lhůtách, považuje se to za zamítavou odpověď, které žadatele opravňuje k využití opravných prostředků uvedených v odstavci 3.

Článek 11

Přístup na základě žádosti

1.   Dokumenty se dodávají ve stávající verzi a typu záznamu (pokud možno elektronicky za použití prostředků schválených EÚD k zajištění bezpečnosti informací) s ohledem na preference žadatele. EÚD není povinen vytvářet nový dokument nebo informace pro žadatele.

2.   V případě objemných dokumentů nebo dokumentů, s kterými se nezachází snadno, může být žadatel vyzván, aby do nich nahlédl přímo na místě v den a hodinu dohodnuté s EÚD.

3.   Žadateli mohou být účtovány náklady na vyhotovení a zaslání kopií, nesmí však překročit skutečně vynaložené náklady. Konzultace na místě, pořízení kopie, která nemá více než 20 stran formátu A4, a přímý přístup v elektronické podobě jsou bezplatné.

4.   Je-li dokument veřejně přístupný, může EÚD splnit svou povinnost poskytnout přístup tím, že žadatele informuje o tom, jak jej získat.

Článek 12

Reprodukce dokumentů

1.   Dokumenty zpřístupněné v souladu s tímto rozhodnutím nesmějí být reprodukovány ani využívány pro komerční účely bez předchozího písemného souhlasu EÚD.

2.   Tímto rozhodnutím nejsou dotčena žádná pravidla týkající se autorských práv, která mohou omezovat právo třetí strany reprodukovat nebo využívat zpřístupněné dokumenty, ani rozhodnutí EÚD č. 6-2019.

Článek 13

Portál pro transparentnost

1.   Aby byla práva občanů podle tohoto rozhodnutí účinná, internetové stránky EÚD obsahují portál pro transparentnost.

2.   Dokumenty uvedené na portálu pro transparentnost jsou, je-li to možné, přímo přístupné prostřednictvím hypertextových odkazů.

Článek 14

Závěrečná ustanovení

1.   Rozhodnutí č. 12-2005 Evropského účetního dvora ze dne 10. března 2005 se tímto zrušuje.

2.   Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.

3.   Vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 13. července 2023.

Za Účetní dvůr

Tony MURPHY

předseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 103, 23.4.2010, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39.

3

(4)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/DECISION_ECA_6_2019/ECA-Decision_06-2019_EN.pdf

4

(5)  
  Úř. věst. L 256, 19.7.2021, s 106.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/ContentPagesDocuments/Legal_framework/Information_Classification_Policy_EN.pdf.

6

(7)  Nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ze dne 1. února 1983 o otevření historických archivů Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii veřejnosti (Úř. věst. L 43, 15.2.1983, s. 1).

7

(8)  https://www.eca.europa.eu/cs/contact.

8

---

Opravy

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/206 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/206

---

Oprava rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/432 ze dne 25. února 2023, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

(
  Úřední věstník Evropské unie L 100 ze dne 13. dubna 2023
  )

Tato oprava se považuje za neplatnou.

---

| 22.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/207

---

Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) 2023/429 ze dne 25. února 2023, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

(
  Úřední věstník Evropské unie L 100 ze dne 13. dubna 2023
  )

Tuto opravu je třeba považovat za neplatnou.

---