# Jurnalul Oficial L 234/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 234 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6622 septembrie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 234

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6622 septembrie 2023

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2023/1804 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (
  1
  ) | 48 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2023/1804 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (
  1
  )

1

48

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1806 al Comisiei din 20 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/73 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză | 101 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1807 al Comisiei din 21 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/72 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză | 103 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1808 al Comisiei din 21 septembrie 2023 de stabilire a modelului pentru furnizarea informațiilor referitoare la planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului în caz de amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății în conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/2371 al Parlamentului European și al Consiliului | 105 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2023/1809 a Comisiei din 14 septembrie 2023 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante și pentru cupele menstruale reutilizabile
  [notificată cu numărul C(2023) 6024]

   (
  1
  ) | 142 |
| | * | Decizia (UE) 2023/1810 a Comisiei din 19 septembrie 2023 privind o cerere de cumul extins între Cambodgia și Vietnam, în conformitate cu articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, în ceea ce privește regulile de origine utilizate în scopul sistemului generalizat de preferințe tarifare în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 pentru anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete | 190 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/1811 a Comisiei din 20 Septembrie 2023 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/1550 prin instituirea programului de controale ale Comisiei în statele membre pentru 2024 în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar | 196 |
| | | REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ |
| | * | Decizia nr. 37-2023 a Curții de Conturi Europene privind accesul public la documentele Curții | 200 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1806 al Comisiei din 20 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/73 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză

101

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1807 al Comisiei din 21 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/72 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză

103

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1808 al Comisiei din 21 septembrie 2023 de stabilire a modelului pentru furnizarea informațiilor referitoare la planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului în caz de amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății în conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/2371 al Parlamentului European și al Consiliului

105

DECIZII

*

Decizia (UE) 2023/1809 a Comisiei din 14 septembrie 2023 de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante și pentru cupele menstruale reutilizabile
  [notificată cu numărul C(2023) 6024]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2023) 6024]

1

142

*

Decizia (UE) 2023/1810 a Comisiei din 19 septembrie 2023 privind o cerere de cumul extins între Cambodgia și Vietnam, în conformitate cu articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, în ceea ce privește regulile de origine utilizate în scopul sistemului generalizat de preferințe tarifare în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 pentru anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete

190

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/1811 a Comisiei din 20 Septembrie 2023 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/1550 prin instituirea programului de controale ale Comisiei în statele membre pentru 2024 în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar

196

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

*

Decizia nr. 37-2023 a Curții de Conturi Europene privind accesul public la documentele Curții

200

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia (PESC) 2023/432 a Consiliului din 25 februarie 2023 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei ( JO L 100, 13.4.2023 ) | 206 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/429 al Consiliului din 25 februarie 2023 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei ( JO L 100, 13.4.2023 ) | 207 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia (PESC) 2023/432 a Consiliului din 25 februarie 2023 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei ( JO L 100, 13.4.2023 )

( JO L 100, 13.4.2023 )

206

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/429 al Consiliului din 25 februarie 2023 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei ( JO L 100, 13.4.2023 )

( JO L 100, 13.4.2023 )

207

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2023/1804 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 13 septembrie 2023

privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a stabilit un cadru pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (denumită în continuare „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă”) indică dezvoltarea inegală a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare la nivelul Uniunii, precum și lipsa interoperabilității și a ușurinței de utilizare. Aceasta observă că absența unei metodologii comune clare pentru stabilirea obiectivelor și adoptarea de măsuri în temeiul cadrelor naționale de politică impuse de Directiva 2014/94/UE a condus la o situație în care nivelul de ambiție în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și politicile de sprijin diferă foarte mult de la un stat membru la altul. Respectivele diferențe au împiedicat crearea unei rețele cuprinzătoare și complete de infrastructură pentru combustibili alternativi în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a stabilit un cadru pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (denumită în continuare „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă”) indică dezvoltarea inegală a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare la nivelul Uniunii, precum și lipsa interoperabilității și a ușurinței de utilizare. Aceasta observă că absența unei metodologii comune clare pentru stabilirea obiectivelor și adoptarea de măsuri în temeiul cadrelor naționale de politică impuse de Directiva 2014/94/UE a condus la o situație în care nivelul de ambiție în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și politicile de sprijin diferă foarte mult de la un stat membru la altul. Respectivele diferențe au împiedicat crearea unei rețele cuprinzătoare și complete de infrastructură pentru combustibili alternativi în întreaga Uniune.

| (2) | În dreptul Uniunii s-au stabilit deja obiective pentru combustibilii din surse regenerabile. De exemplu, prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (5) se stabilește un obiectiv de 14 % pentru cota de piață a combustibililor din surse regenerabile utilizați în transporturi. |
| --- | --- |

(2)

În dreptul Uniunii s-au stabilit deja obiective pentru combustibilii din surse regenerabile. De exemplu, prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (5) se stabilește un obiectiv de 14 % pentru cota de piață a combustibililor din surse regenerabile utilizați în transporturi.

| (3) | Prin Regulamentele (UE) 2019/631 (6) și (UE) 2019/1242 (7) ale Parlamentului European și ale Consiliului s-au stabilit deja standarde de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, precum și pentru anumite vehicule grele noi. Respectivele regulamente ar trebui să accelereze adoptarea, în special, a vehiculelor cu zero emisii și, prin urmare, să creeze o cerere pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare. Este important ca Regulamentele (UE) 2019/631 și (UE) 2019/1242 și prezentul regulament să asigure un cadru coerent pentru utilizarea și introducerea combustibililor alternativi în transportul rutier. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentele (UE) 2019/631 (6) și (UE) 2019/1242 (7) ale Parlamentului European și ale Consiliului s-au stabilit deja standarde de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, precum și pentru anumite vehicule grele noi. Respectivele regulamente ar trebui să accelereze adoptarea, în special, a vehiculelor cu zero emisii și, prin urmare, să creeze o cerere pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare. Este important ca Regulamentele (UE) 2019/631 și (UE) 2019/1242 și prezentul regulament să asigure un cadru coerent pentru utilizarea și introducerea combustibililor alternativi în transportul rutier.

| (4) | Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil și Regulamentul (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ar trebui să stimuleze producția și utilizarea combustibililor alternativi durabili în aviație și în transportul maritim. Deși cerințele privind utilizarea combustibililor pentru combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile se pot baza în mare măsură pe infrastructura de realimentare existentă, sunt necesare investiții pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare. Prin Regulamentul (UE) 2023/1805 se stabilesc cerințe, în special pentru alimentarea cu energie electrică de la mal, care pot fi îndeplinite numai dacă în porturile rețelei transeuropene de transport (TEN-T) este instalat un număr adecvat de infrastructuri de alimentare cu energie electrică de la mal. Totuși, regulamentele respective nu conțin nicio cerință privind infrastructura pentru combustibili, deși astfel de cerințe reprezintă o condiție prealabilă pentru atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru un transport aerian durabil și Regulamentul (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ar trebui să stimuleze producția și utilizarea combustibililor alternativi durabili în aviație și în transportul maritim. Deși cerințele privind utilizarea combustibililor pentru combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile se pot baza în mare măsură pe infrastructura de realimentare existentă, sunt necesare investiții pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare. Prin Regulamentul (UE) 2023/1805 se stabilesc cerințe, în special pentru alimentarea cu energie electrică de la mal, care pot fi îndeplinite numai dacă în porturile rețelei transeuropene de transport (TEN-T) este instalat un număr adecvat de infrastructuri de alimentare cu energie electrică de la mal. Totuși, regulamentele respective nu conțin nicio cerință privind infrastructura pentru combustibili, deși astfel de cerințe reprezintă o condiție prealabilă pentru atingerea obiectivelor.

| (5) | Prin urmare, toate modurile de transport ar trebui abordate într-un singur act juridic, care ar trebui să ia în considerare o varietate de combustibili alternativi. Utilizarea tehnologiilor de propulsie cu zero emisii se află în stadii diferite de maturitate în diferitele moduri de transport și în diferitele state membre. În special, în sectorul rutier, se observă o adoptare rapidă a vehiculelor electrice cu baterie și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. Vehiculele alimentate cu hidrogen sunt, de asemenea, disponibile pe piață. În plus, nave mai mici alimentate cu hidrogen și cu baterii electrice, precum și trenuri alimentate cu hidrogen sunt utilizate în prezent în diferite proiecte și în cadrul primelor operațiuni comerciale, preconizându-se o lansare comercială completă în următorii ani. În schimb, sectoarele aviației și transportului naval continuă să fie dependente de combustibilii lichizi și gazoși, întrucât se preconizează că soluțiile de propulsie cu zero emisii și cu emisii scăzute vor intra pe piață abia în jurul anului 2030 sau chiar și mai târziu, în special în sectorul aviației, fiind nevoie de mult timp înainte de comercializarea deplină. Utilizarea combustibililor fosili gazoși sau lichizi este posibilă numai dacă este integrată în mod clar într-o traiectorie precisă de decarbonizare care este în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității climatice în Uniune, necesitând creșterea amestecării cu combustibili din surse regenerabile sau înlocuirea acestora cu combustibili din surse regenerabile, cum ar fi biometanul, biocombustibilii avansați sau combustibilii gazoși și lichizi sintetici, parafinici din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, toate modurile de transport ar trebui abordate într-un singur act juridic, care ar trebui să ia în considerare o varietate de combustibili alternativi. Utilizarea tehnologiilor de propulsie cu zero emisii se află în stadii diferite de maturitate în diferitele moduri de transport și în diferitele state membre. În special, în sectorul rutier, se observă o adoptare rapidă a vehiculelor electrice cu baterie și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. Vehiculele alimentate cu hidrogen sunt, de asemenea, disponibile pe piață. În plus, nave mai mici alimentate cu hidrogen și cu baterii electrice, precum și trenuri alimentate cu hidrogen sunt utilizate în prezent în diferite proiecte și în cadrul primelor operațiuni comerciale, preconizându-se o lansare comercială completă în următorii ani. În schimb, sectoarele aviației și transportului naval continuă să fie dependente de combustibilii lichizi și gazoși, întrucât se preconizează că soluțiile de propulsie cu zero emisii și cu emisii scăzute vor intra pe piață abia în jurul anului 2030 sau chiar și mai târziu, în special în sectorul aviației, fiind nevoie de mult timp înainte de comercializarea deplină. Utilizarea combustibililor fosili gazoși sau lichizi este posibilă numai dacă este integrată în mod clar într-o traiectorie precisă de decarbonizare care este în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității climatice în Uniune, necesitând creșterea amestecării cu combustibili din surse regenerabile sau înlocuirea acestora cu combustibili din surse regenerabile, cum ar fi biometanul, biocombustibilii avansați sau combustibilii gazoși și lichizi sintetici, parafinici din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

| (6) | Astfel de biocombustibili, combustibili sintetici și parafinici, care înlocuiesc motorina, benzina și combustibilii pentru avioane, pot fi produși din diferite materii prime și pot fi amestecați cu combustibili fosili la rate de amestec foarte mari. Combustibilii respectivi sunt deosebit de importanți pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul aviației și în cel al transportului maritim, în care se preconizează că electrificarea va fi mai lentă. Combustibili respectivi sunt compatibili din punct de vedere tehnic cu tehnologia actuală a vehiculelor, cu adaptări minore. Mai mult, metanolul din surse regenerabile, printre altele, poate fi utilizat pentru navigația interioară și transporturile maritime pe distanțe scurte. Combustibilii sintetici și parafinici au potențialul de a reduce utilizarea surselor de combustibili fosili în sectorul transporturilor. Toți acești combustibili pot fi distribuiți, stocați și utilizați împreună cu infrastructura existentă sau, dacă este necesar, cu o infrastructură de același tip. |
| --- | --- |

(6)

Astfel de biocombustibili, combustibili sintetici și parafinici, care înlocuiesc motorina, benzina și combustibilii pentru avioane, pot fi produși din diferite materii prime și pot fi amestecați cu combustibili fosili la rate de amestec foarte mari. Combustibilii respectivi sunt deosebit de importanți pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul aviației și în cel al transportului maritim, în care se preconizează că electrificarea va fi mai lentă. Combustibili respectivi sunt compatibili din punct de vedere tehnic cu tehnologia actuală a vehiculelor, cu adaptări minore. Mai mult, metanolul din surse regenerabile, printre altele, poate fi utilizat pentru navigația interioară și transporturile maritime pe distanțe scurte. Combustibilii sintetici și parafinici au potențialul de a reduce utilizarea surselor de combustibili fosili în sectorul transporturilor. Toți acești combustibili pot fi distribuiți, stocați și utilizați împreună cu infrastructura existentă sau, dacă este necesar, cu o infrastructură de același tip.

| (7) | Este probabil ca metanul lichefiat să joace în continuare un rol în transportul maritim, unde, în prezent, nu există nicio tehnologie de propulsie cu zero emisii viabilă din punct de vedere economic. Totuși, metanul lichefiat din surse fosile ar trebui eliminat treptat în transportul maritim cât mai curând posibil și înlocuit cu alternative mai sustenabile. Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă indică faptul că, până în 2030, navele maritime cu zero emisii vor fi pregătite pentru lansarea pe piață, fiind deja în desfășurare proiecte pentru astfel de nave. Conversia flotei se preconizează că va avea loc treptat, având în vedere durata lungă de viață a navelor maritime. Spre deosebire de situația transportului maritim, în cazul transportului pe căile navigabile interioare, care se desfășoară în mod normal cu nave mai mici și pe distanțe mai scurte, tehnologiile de propulsie cu zero emisii, cum ar fi cele alimentate cu hidrogen și energie electrică, devin tehnologii mature și, prin urmare, se preconizează că vor intra mai rapid pe piață. Totuși, aceste tehnologii de propulsie cu zero emisii ar putea juca un rol important pentru transportul maritim prin extinderea folosirii soluțiilor de propulsie cu zero emisii. Se preconizează că metanul lichefiat nu va mai juca un rol semnificativ în acest sector. Combustibilii pentru transport, cum ar fi metanul lichefiat, trebuie să fie decarbonizați din ce în ce mai mult prin amestecarea lor sau prin înlocuirea lor cu, de exemplu, biometan lichefiat sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Pentru respectivii combustibili decarbonizați poate fi utilizată aceeași infrastructură ca pentru combustibilii gazoși fosili, permițând astfel o trecere treptată la combustibili decarbonizați. |
| --- | --- |

(7)

Este probabil ca metanul lichefiat să joace în continuare un rol în transportul maritim, unde, în prezent, nu există nicio tehnologie de propulsie cu zero emisii viabilă din punct de vedere economic. Totuși, metanul lichefiat din surse fosile ar trebui eliminat treptat în transportul maritim cât mai curând posibil și înlocuit cu alternative mai sustenabile. Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă indică faptul că, până în 2030, navele maritime cu zero emisii vor fi pregătite pentru lansarea pe piață, fiind deja în desfășurare proiecte pentru astfel de nave. Conversia flotei se preconizează că va avea loc treptat, având în vedere durata lungă de viață a navelor maritime. Spre deosebire de situația transportului maritim, în cazul transportului pe căile navigabile interioare, care se desfășoară în mod normal cu nave mai mici și pe distanțe mai scurte, tehnologiile de propulsie cu zero emisii, cum ar fi cele alimentate cu hidrogen și energie electrică, devin tehnologii mature și, prin urmare, se preconizează că vor intra mai rapid pe piață. Totuși, aceste tehnologii de propulsie cu zero emisii ar putea juca un rol important pentru transportul maritim prin extinderea folosirii soluțiilor de propulsie cu zero emisii. Se preconizează că metanul lichefiat nu va mai juca un rol semnificativ în acest sector. Combustibilii pentru transport, cum ar fi metanul lichefiat, trebuie să fie decarbonizați din ce în ce mai mult prin amestecarea lor sau prin înlocuirea lor cu, de exemplu, biometan lichefiat sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Pentru respectivii combustibili decarbonizați poate fi utilizată aceeași infrastructură ca pentru combustibilii gazoși fosili, permițând astfel o trecere treptată la combustibili decarbonizați.

| (8) | În sectorul transportului rutier greu, tehnologiile pentru camioanele alimentate cu metan lichefiat sunt pe deplin mature. Scenariile comune care stau la baza Strategiei pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă și comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” („Planul privind obiectivul climatic”), precum și scenariile de modelare revizuite din cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” sugerează un rol limitat al combustibililor gazoși, care vor fi din ce în ce mai decarbonizați în transportul rutier cu vehicule grele, în special în segmentul transportului pe distanțe lungi. În plus, se preconizează că vehiculele alimentate cu gaz petrolier lichefiat (GPL) și cu gaz natural comprimat (GNC), pentru care există deja o rețea suficientă de infrastructură în întreaga Uniune vor fi înlocuite treptat cu sisteme de propulsie cu zero emisii și, prin urmare, este considerată necesară doar o politică specifică limitată pentru instalarea infrastructurii pentru metan lichefiat care poate furniza, de asemenea, combustibili decarbonizați, pentru a elimina lacunele rămase în rețelele principale. |
| --- | --- |

(8)

În sectorul transportului rutier greu, tehnologiile pentru camioanele alimentate cu metan lichefiat sunt pe deplin mature. Scenariile comune care stau la baza Strategiei pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă și comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” („Planul privind obiectivul climatic”), precum și scenariile de modelare revizuite din cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” sugerează un rol limitat al combustibililor gazoși, care vor fi din ce în ce mai decarbonizați în transportul rutier cu vehicule grele, în special în segmentul transportului pe distanțe lungi. În plus, se preconizează că vehiculele alimentate cu gaz petrolier lichefiat (GPL) și cu gaz natural comprimat (GNC), pentru care există deja o rețea suficientă de infrastructură în întreaga Uniune vor fi înlocuite treptat cu sisteme de propulsie cu zero emisii și, prin urmare, este considerată necesară doar o politică specifică limitată pentru instalarea infrastructurii pentru metan lichefiat care poate furniza, de asemenea, combustibili decarbonizați, pentru a elimina lacunele rămase în rețelele principale.

| (9) | Prezentul regulament ar trebui să stabilească obiective minime obligatorii pentru instalarea de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului pentru vehiculele rutiere. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament ar trebui să stabilească obiective minime obligatorii pentru instalarea de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului pentru vehiculele rutiere.

| (10) | O stație de reîncărcare este o instalație fizică pentru reîncărcarea vehiculelor electrice. Fiecare stație de reîncărcare are o putere de ieșire maximă teoretică, exprimată în kW, și are cel puțin un punct de reîncărcare care nu poate deservi în același timp mai mult de un vehicul. Numărul de puncte de reîncărcare de la o stație de reîncărcare determină numărul de vehicule care pot fi reîncărcate în respectiva stație în orice moment. În cazul în care mai multe vehicule se reîncarcă la o stație de reîncărcare la un moment dat, puterea de ieșire maximă este împărțită între diferitele puncte de reîncărcare astfel încât puterea furnizată la fiecare punct de reîncărcare individual este mai mică decât puterea de ieșire a respectivei stații de reîncărcare. Un grup de reîncărcare este format din una sau mai multe stații de reîncărcare situate într-un anumit loc, inclusiv, după caz, locurile de parcare specifice adiacente acestora. În ceea ce privește obiectivele stabilite în prezentul regulament pentru grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire minimă necesară pentru grupurile de reîncărcare ar putea fi furnizată de una sau mai multe stații de reîncărcare. |
| --- | --- |

(10)

O stație de reîncărcare este o instalație fizică pentru reîncărcarea vehiculelor electrice. Fiecare stație de reîncărcare are o putere de ieșire maximă teoretică, exprimată în kW, și are cel puțin un punct de reîncărcare care nu poate deservi în același timp mai mult de un vehicul. Numărul de puncte de reîncărcare de la o stație de reîncărcare determină numărul de vehicule care pot fi reîncărcate în respectiva stație în orice moment. În cazul în care mai multe vehicule se reîncarcă la o stație de reîncărcare la un moment dat, puterea de ieșire maximă este împărțită între diferitele puncte de reîncărcare astfel încât puterea furnizată la fiecare punct de reîncărcare individual este mai mică decât puterea de ieșire a respectivei stații de reîncărcare. Un grup de reîncărcare este format din una sau mai multe stații de reîncărcare situate într-un anumit loc, inclusiv, după caz, locurile de parcare specifice adiacente acestora. În ceea ce privește obiectivele stabilite în prezentul regulament pentru grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire minimă necesară pentru grupurile de reîncărcare ar putea fi furnizată de una sau mai multe stații de reîncărcare.

| (11) | Punctele de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului includ, de exemplu, punctele private de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului care sunt situate pe o proprietate publică sau privată, cum sunt parcările publice sau parcările supermarketurilor. Un punct de reîncărcare sau de realimentare situat pe o proprietate privată accesibilă publicului ar trebui considerat ca fiind accesibil publicului și în cazurile în care accesul este limitat la un anumit grup general de utilizatori, de exemplu la clienți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare situate pe o proprietate privată, la care accesul este limitat la un grup restrâns și determinat de persoane, cum ar fi locurile de parcare dintr-o clădire de birouri la care au acces numai angajații sau persoanele autorizate, ar trebui să nu fie considerate puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului. |
| --- | --- |

(11)

Punctele de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului includ, de exemplu, punctele private de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului care sunt situate pe o proprietate publică sau privată, cum sunt parcările publice sau parcările supermarketurilor. Un punct de reîncărcare sau de realimentare situat pe o proprietate privată accesibilă publicului ar trebui considerat ca fiind accesibil publicului și în cazurile în care accesul este limitat la un anumit grup general de utilizatori, de exemplu la clienți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare situate pe o proprietate privată, la care accesul este limitat la un grup restrâns și determinat de persoane, cum ar fi locurile de parcare dintr-o clădire de birouri la care au acces numai angajații sau persoanele autorizate, ar trebui să nu fie considerate puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului.

| (12) | Pentru a spori confortul consumatorilor, este important ca operatorii de puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului să se asigure că programul de lucru al unor astfel de puncte și perioada de funcționare a serviciilor lor răspund pe deplin nevoilor utilizatorilor finali. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a spori confortul consumatorilor, este important ca operatorii de puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului să se asigure că programul de lucru al unor astfel de puncte și perioada de funcționare a serviciilor lor răspund pe deplin nevoilor utilizatorilor finali.

| (13) | Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice ușoare a fost inegală la nivelul Uniunii. Distribuția inegală persistentă a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar pune în pericol adoptarea vehiculelor electrice ușoare, limitând astfel conectivitatea în întreaga Uniune. Persistența divergențelor în ceea ce privește ambițiile și abordările politice la nivel național împiedică tranziția sustenabilă atât de necesară a sectorului transporturilor și nu contribuie la crearea pe termen lung a certitudinii necesare pentru investiții substanțiale pe piață. Prin urmare, obiectivele minime obligatorii pentru statele membre la nivel național ar trebui să ofere orientări de politică și să completeze cadrele naționale de politică. Respectiva abordare ar trebui să combine obiectivele bazate pe parcul de vehicule național cu obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T. Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure faptul că utilizarea vehiculelor electrice ușoare în fiecare stat membru este corelată cu instalarea unei infrastructuri suficiente de reîncărcare accesibile publicului. Obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T ar trebui să asigure acoperirea integrală în ceea ce privește punctele de reîncărcare de-a lungul principalelor rețele rutiere ale Uniunii și, astfel, să asigure o călătorie ușoară și fără probleme în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(13)

Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice ușoare a fost inegală la nivelul Uniunii. Distribuția inegală persistentă a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar pune în pericol adoptarea vehiculelor electrice ușoare, limitând astfel conectivitatea în întreaga Uniune. Persistența divergențelor în ceea ce privește ambițiile și abordările politice la nivel național împiedică tranziția sustenabilă atât de necesară a sectorului transporturilor și nu contribuie la crearea pe termen lung a certitudinii necesare pentru investiții substanțiale pe piață. Prin urmare, obiectivele minime obligatorii pentru statele membre la nivel național ar trebui să ofere orientări de politică și să completeze cadrele naționale de politică. Respectiva abordare ar trebui să combine obiectivele bazate pe parcul de vehicule național cu obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T. Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure faptul că utilizarea vehiculelor electrice ușoare în fiecare stat membru este corelată cu instalarea unei infrastructuri suficiente de reîncărcare accesibile publicului. Obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T ar trebui să asigure acoperirea integrală în ceea ce privește punctele de reîncărcare de-a lungul principalelor rețele rutiere ale Uniunii și, astfel, să asigure o călătorie ușoară și fără probleme în întreaga Uniune.

| (14) | Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui stabilite pe baza numărului total de vehicule electrice înmatriculate în statul membru în cauză. Respectivele obiective ar trebui stabilite pe baza unei metodologii comune care să țină seama de evoluțiile tehnologice, cum ar fi creșterea autonomiei vehiculelor electrice sau creșterea numărului de puncte de reîncărcare rapidă, la care se pot reîncărca, într-o perioadă determinată, un număr mai mare de vehicule electrice decât la un punct de reîncărcare de putere normală. Metodologia comună respectivă ar trebui să ia în considerare, de asemenea, diferitele modele de reîncărcare ale vehiculelor electrice cu baterie și ale vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. O metodologie care stabilește obiective bazate pe parcul de vehicule național în funcție de puterea de ieșire maximă totală a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar permite flexibilitatea punerii în aplicare a diferitelor tehnologii de reîncărcare în statele membre. |
| --- | --- |

(14)

Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui stabilite pe baza numărului total de vehicule electrice înmatriculate în statul membru în cauză. Respectivele obiective ar trebui stabilite pe baza unei metodologii comune care să țină seama de evoluțiile tehnologice, cum ar fi creșterea autonomiei vehiculelor electrice sau creșterea numărului de puncte de reîncărcare rapidă, la care se pot reîncărca, într-o perioadă determinată, un număr mai mare de vehicule electrice decât la un punct de reîncărcare de putere normală. Metodologia comună respectivă ar trebui să ia în considerare, de asemenea, diferitele modele de reîncărcare ale vehiculelor electrice cu baterie și ale vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. O metodologie care stabilește obiective bazate pe parcul de vehicule național în funcție de puterea de ieșire maximă totală a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar permite flexibilitatea punerii în aplicare a diferitelor tehnologii de reîncărcare în statele membre.

| (15) | Punerea în aplicare de către statele membre a obiectivelor bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure instalarea unui număr suficient de puncte de reîncărcare accesibile publicului într-un mod care să garanteze, de asemenea, accesibilitatea punctelor de reîncărcare pe întregul lor teritoriu, mai ales în stațiile de transport public, precum terminalele pentru pasageri din porturi, aeroporturile sau gările. Instalarea acestor puncte de reîncărcare accesibile publicului este deosebit de importantă în zonele rezidențiale unde parcarea în afara drumurilor publice este limitată și în zonele în care, de regulă, vehiculele sunt parcate pe perioade îndelungate. Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor electrice ușoare ar trebui, de asemenea, să fie instalate pentru a spori confortul consumatorilor, în special în cadrul rețelei TEN-T, pentru a asigura conectivitatea transfrontalieră deplină și pentru a permite vehiculelor electrice să circule în întreaga Uniune. Este important ca instalarea infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului să fie în primul rând rezultatul investițiilor de pe piața privată. Totuși, statele membre ar trebui, sub rezerva normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, să poată sprijini instalarea infrastructurii de reîncărcare necesare accesibile publicului în cazurile în care, din cauza condițiilor de piață, este necesar sprijin public până la instituirea unei piețe pe deplin concurențiale. |
| --- | --- |

(15)

Punerea în aplicare de către statele membre a obiectivelor bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure instalarea unui număr suficient de puncte de reîncărcare accesibile publicului într-un mod care să garanteze, de asemenea, accesibilitatea punctelor de reîncărcare pe întregul lor teritoriu, mai ales în stațiile de transport public, precum terminalele pentru pasageri din porturi, aeroporturile sau gările. Instalarea acestor puncte de reîncărcare accesibile publicului este deosebit de importantă în zonele rezidențiale unde parcarea în afara drumurilor publice este limitată și în zonele în care, de regulă, vehiculele sunt parcate pe perioade îndelungate. Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor electrice ușoare ar trebui, de asemenea, să fie instalate pentru a spori confortul consumatorilor, în special în cadrul rețelei TEN-T, pentru a asigura conectivitatea transfrontalieră deplină și pentru a permite vehiculelor electrice să circule în întreaga Uniune. Este important ca instalarea infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului să fie în primul rând rezultatul investițiilor de pe piața privată. Totuși, statele membre ar trebui, sub rezerva normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, să poată sprijini instalarea infrastructurii de reîncărcare necesare accesibile publicului în cazurile în care, din cauza condițiilor de piață, este necesar sprijin public până la instituirea unei piețe pe deplin concurențiale.

| (16) | În funcție de circumstanțele specifice dintr-un stat membru, cerințele în ceea ce privește nivelul puterii de ieșire totale fixe care trebuie furnizate prin intermediul stațiilor de reîncărcare accesibile publicului pentru fiecare vehicul electric ușor cu baterie înmatriculat în statul membru respectiv ar putea să nu mai fie justificate atunci când cerințele respective ar putea avea efecte negative prin descurajarea investițiilor private sau, în special, prin generarea unei oferte excedentare pe termen mediu. Riscul unor astfel de efecte negative ar putea apărea ca urmare a instalării unui număr mare de puncte de reîncărcare private. Nevoile utilizatorilor sau rata de utilizare a stațiilor de reîncărcare accesibile publicului ar putea fi mai mici în comparație cu ipotezele inițiale, cu consecința că puterea de ieșire totală disponibilă prin intermediul stațiilor de reîncărcare accesibile publicului atinge un nivel disproporționat de ridicat în comparație cu utilizarea efectivă a acestor stații. În astfel de cazuri, statul membru în cauză ar trebui să poată solicita autorizarea de a aplica cerințe mai reduse decât cele prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește nivelul puterii de ieșire totale sau să nu mai aplice astfel de cerințe. Pentru ca statul membru să poată face o astfel de cerere, ponderea vehiculelor electrice ușoare cu baterie în raport cu parcul total de vehicule ușoare înmatriculate în statul membru ar trebui să fi atins cel puțin 15 %, iar statul membru ar trebui să își justifice în mod corespunzător cererea. |
| --- | --- |

(16)

În funcție de circumstanțele specifice dintr-un stat membru, cerințele în ceea ce privește nivelul puterii de ieșire totale fixe care trebuie furnizate prin intermediul stațiilor de reîncărcare accesibile publicului pentru fiecare vehicul electric ușor cu baterie înmatriculat în statul membru respectiv ar putea să nu mai fie justificate atunci când cerințele respective ar putea avea efecte negative prin descurajarea investițiilor private sau, în special, prin generarea unei oferte excedentare pe termen mediu. Riscul unor astfel de efecte negative ar putea apărea ca urmare a instalării unui număr mare de puncte de reîncărcare private. Nevoile utilizatorilor sau rata de utilizare a stațiilor de reîncărcare accesibile publicului ar putea fi mai mici în comparație cu ipotezele inițiale, cu consecința că puterea de ieșire totală disponibilă prin intermediul stațiilor de reîncărcare accesibile publicului atinge un nivel disproporționat de ridicat în comparație cu utilizarea efectivă a acestor stații. În astfel de cazuri, statul membru în cauză ar trebui să poată solicita autorizarea de a aplica cerințe mai reduse decât cele prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește nivelul puterii de ieșire totale sau să nu mai aplice astfel de cerințe. Pentru ca statul membru să poată face o astfel de cerere, ponderea vehiculelor electrice ușoare cu baterie în raport cu parcul total de vehicule ușoare înmatriculate în statul membru ar trebui să fi atins cel puțin 15 %, iar statul membru ar trebui să își justifice în mod corespunzător cererea.

| (17) | În cadrul revizuirii prezentului regulament, este important ca Comisia să evalueze necesitatea de a include cerințe privind infrastructura de reîncărcare pentru a deservi bicicletele asistate electric și vehiculele din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și mopedurile electrice, și, în special, posibilitatea de a dota infrastructura de reîncărcare cu prize de curent electric de uz casnic care să permită încărcarea cu ușurință a unor astfel de vehicule, deoarece acestea constituie un mod de transport care poate contribui la reducerea suplimentară a emisiilor de CO2 și a poluării aerului. |
| --- | --- |

(17)

În cadrul revizuirii prezentului regulament, este important ca Comisia să evalueze necesitatea de a include cerințe privind infrastructura de reîncărcare pentru a deservi bicicletele asistate electric și vehiculele din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și mopedurile electrice, și, în special, posibilitatea de a dota infrastructura de reîncărcare cu prize de curent electric de uz casnic care să permită încărcarea cu ușurință a unor astfel de vehicule, deoarece acestea constituie un mod de transport care poate contribui la reducerea suplimentară a emisiilor de CO2 și a poluării aerului.

| (18) | Vehiculele electrice grele au nevoie de o infrastructură de reîncărcare diferită de cea a vehiculelor electrice ușoare. Cu toate acestea, în momentul de față în Uniune aproape că nu există deloc o infrastructură accesibilă publicului pentru vehiculele electrice grele, iar instalarea unei astfel de infrastructuri trebuie accelerată. O abordare combinată a obiectivelor bazate pe distanță de-a lungul rețelei TEN-T, cu o distincție adecvată între rețeaua centrală TEN-T și rețeaua globală TEN-T, a obiectivelor privind infrastructura de reîncărcare peste noapte și a obiectivelor pentru nodurile urbane ar trebui să asigure stabilirea unei acoperiri suficiente a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice grele, pentru a sprijini creșterea preconizată a cotei de piață a vehiculelor electrice grele cu baterie. |
| --- | --- |

(18)

Vehiculele electrice grele au nevoie de o infrastructură de reîncărcare diferită de cea a vehiculelor electrice ușoare. Cu toate acestea, în momentul de față în Uniune aproape că nu există deloc o infrastructură accesibilă publicului pentru vehiculele electrice grele, iar instalarea unei astfel de infrastructuri trebuie accelerată. O abordare combinată a obiectivelor bazate pe distanță de-a lungul rețelei TEN-T, cu o distincție adecvată între rețeaua centrală TEN-T și rețeaua globală TEN-T, a obiectivelor privind infrastructura de reîncărcare peste noapte și a obiectivelor pentru nodurile urbane ar trebui să asigure stabilirea unei acoperiri suficiente a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice grele, pentru a sprijini creșterea preconizată a cotei de piață a vehiculelor electrice grele cu baterie.

| (19) | Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor grele ar trebui să fie instalate de-a lungul rețelei TEN-T pentru a asigura conectivitatea deplină în întreaga Uniune. Infrastructura respectivă ar trebui să aibă o putere de ieșire suficientă pentru ca vehiculele grele să se reîncarce în timpul legal de pauză al conducătorului auto. Pentru a ține seama de timpul necesar pentru planificarea, proiectarea și punerea în aplicare a infrastructurii de reîncărcare, care ar putea include extinderea sau modernizarea rețelei de energie electrică în anumite zone, achiziționarea de terenuri, autorizații de mediu și, dacă este necesar, atribuirea de contracte de achiziții publice, precum și pentru a se adapta la adoptarea treptată a vehiculelor electrice grele, infrastructura de reîncărcare accesibilă publicului pentru astfel de vehicule ar trebui să fie instalată treptat începând din 2025, cu obiectivul de a acoperi întreaga rețea TEN-T până în 2030. |
| --- | --- |

(19)

Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor grele ar trebui să fie instalate de-a lungul rețelei TEN-T pentru a asigura conectivitatea deplină în întreaga Uniune. Infrastructura respectivă ar trebui să aibă o putere de ieșire suficientă pentru ca vehiculele grele să se reîncarce în timpul legal de pauză al conducătorului auto. Pentru a ține seama de timpul necesar pentru planificarea, proiectarea și punerea în aplicare a infrastructurii de reîncărcare, care ar putea include extinderea sau modernizarea rețelei de energie electrică în anumite zone, achiziționarea de terenuri, autorizații de mediu și, dacă este necesar, atribuirea de contracte de achiziții publice, precum și pentru a se adapta la adoptarea treptată a vehiculelor electrice grele, infrastructura de reîncărcare accesibilă publicului pentru astfel de vehicule ar trebui să fie instalată treptat începând din 2025, cu obiectivul de a acoperi întreaga rețea TEN-T până în 2030.

| (20) | În scopul instalării infrastructurii de reîncărcare de-a lungul rețelei rutiere TEN-T, toate stațiile de reîncărcare care se instalează de-a lungul rețelei rutiere TEN-T ar trebui să fie situate pe un drum din rețeaua TEN-T sau la o distanță de cel mult 3 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire a unui drum TEN-T. |
| --- | --- |

(20)

În scopul instalării infrastructurii de reîncărcare de-a lungul rețelei rutiere TEN-T, toate stațiile de reîncărcare care se instalează de-a lungul rețelei rutiere TEN-T ar trebui să fie situate pe un drum din rețeaua TEN-T sau la o distanță de cel mult 3 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire a unui drum TEN-T.

| (21) | Unele state membre sunt în curs de modernizare a tronsoanelor rețelei TEN-T pentru a îndeplini cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9). În acest context, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că cerințele pentru instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare de-a lungul rețelei TEN-T, prevăzute în prezentul regulament, sunt puse în aplicare în mod cuprinzător, pentru a evita deprecierea activelor, și într-un mod care să asigure o punerea în aplicare coordonată a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 și a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(21)

Unele state membre sunt în curs de modernizare a tronsoanelor rețelei TEN-T pentru a îndeplini cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9). În acest context, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că cerințele pentru instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare de-a lungul rețelei TEN-T, prevăzute în prezentul regulament, sunt puse în aplicare în mod cuprinzător, pentru a evita deprecierea activelor, și într-un mod care să asigure o punerea în aplicare coordonată a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 și a prezentului regulament.

| (22) | În prezent, se elaborează noi standarde privind infrastructura de reîncărcare pentru vehiculele electrice grele. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă în vedere creșterea puterii de ieșire individuale a stațiilor de reîncărcare din grupurile de reîncărcare după ce vor fi disponibile noile specificații tehnice comune. |
| --- | --- |

(22)

În prezent, se elaborează noi standarde privind infrastructura de reîncărcare pentru vehiculele electrice grele. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă în vedere creșterea puterii de ieșire individuale a stațiilor de reîncărcare din grupurile de reîncărcare după ce vor fi disponibile noile specificații tehnice comune.

| (23) | Infrastructura de reîncărcare de-a lungul rețelei TEN-T ar trebui completată cu o infrastructură de reîncărcare rapidă accesibilă publicului în nodurile urbane. Această infrastructură este necesară în special pentru a oferi posibilități de încărcare pentru camioanele de livrare și pentru încărcarea la destinație pentru camioanele pe distanțe lungi. Totuși, punctele de reîncărcare pentru vehiculele electrice ușoare din zonele urbane ar trebui să se încadreze în obiectivul bazat pe parcul de vehicule național. Pe lângă punctele de reîncărcare rapidă de-a lungul rețelei TEN-T și în nodurile urbane, vehiculele electrice grele ar trebui, de asemenea, să poată utiliza infrastructura de reîncărcare accesibilă publicului pentru reîncărcarea pe timpul nopții de-a lungul rețelei principale de transport, pentru a sprijini în mod specific electrificarea sectorului transportului pe distanțe lungi. |
| --- | --- |

(23)

Infrastructura de reîncărcare de-a lungul rețelei TEN-T ar trebui completată cu o infrastructură de reîncărcare rapidă accesibilă publicului în nodurile urbane. Această infrastructură este necesară în special pentru a oferi posibilități de încărcare pentru camioanele de livrare și pentru încărcarea la destinație pentru camioanele pe distanțe lungi. Totuși, punctele de reîncărcare pentru vehiculele electrice ușoare din zonele urbane ar trebui să se încadreze în obiectivul bazat pe parcul de vehicule național. Pe lângă punctele de reîncărcare rapidă de-a lungul rețelei TEN-T și în nodurile urbane, vehiculele electrice grele ar trebui, de asemenea, să poată utiliza infrastructura de reîncărcare accesibilă publicului pentru reîncărcarea pe timpul nopții de-a lungul rețelei principale de transport, pentru a sprijini în mod specific electrificarea sectorului transportului pe distanțe lungi.

| (24) | Pentru a evita investițiile care ar fi disproporționate în comparație cu traficul pe unele drumuri din rețeaua TEN-T în cazurile în care instalarea infrastructurii de reîncărcare nu poate fi justificată în termeni de rentabilitate socioeconomică, statele membre ar trebui să poată prevedea că un grup de reîncărcare accesibil publicului deservește ambele direcții de deplasare, cu condiția să fie îndeplinite celelalte cerințe aplicabile în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare și numărul de puncte de reîncărcare din grupurile de reîncărcare care sunt aplicabile pentru o singură direcție de deplasare. În mod alternativ, statele membre ar trebui să poată reduce puterea de ieșire totală a grupurilor de reîncărcare destinate vehiculelor electrice ușoare sau vehiculelor electrice grele situate de-a lungul rețelei rutiere TEN-T cu trafic scăzut de vehicule electrice ușoare sau, respectiv, de vehicule electrice grele. În același scop, statele membre ar trebui, de asemenea, să poată permite o distanță maximă mai mare între grupurile de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice ușoare sau vehiculelor electrice grele de-a lungul drumurilor din rețeaua centrală TEN-T cu trafic foarte scăzut. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a evita investițiile care ar fi disproporționate în comparație cu traficul pe unele drumuri din rețeaua TEN-T în cazurile în care instalarea infrastructurii de reîncărcare nu poate fi justificată în termeni de rentabilitate socioeconomică, statele membre ar trebui să poată prevedea că un grup de reîncărcare accesibil publicului deservește ambele direcții de deplasare, cu condiția să fie îndeplinite celelalte cerințe aplicabile în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare și numărul de puncte de reîncărcare din grupurile de reîncărcare care sunt aplicabile pentru o singură direcție de deplasare. În mod alternativ, statele membre ar trebui să poată reduce puterea de ieșire totală a grupurilor de reîncărcare destinate vehiculelor electrice ușoare sau vehiculelor electrice grele situate de-a lungul rețelei rutiere TEN-T cu trafic scăzut de vehicule electrice ușoare sau, respectiv, de vehicule electrice grele. În același scop, statele membre ar trebui, de asemenea, să poată permite o distanță maximă mai mare între grupurile de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice ușoare sau vehiculelor electrice grele de-a lungul drumurilor din rețeaua centrală TEN-T cu trafic foarte scăzut.

| (25) | Ținând cont de caracterul insular al Ciprului, de absența oricărei conexiuni terestre cu alte state membre și cu continentul, precum și de acoperirea limitată a rețelei sale rutiere TEN-T, traficul greu pe distanțe lungi înregistrat în statul membru respectiv este limitat. În plus, având în vedere kilometrajul zilnic redus înregistrat de vehiculele electrice grele din Cipru, nevoile de reîncărcare ale acestora vor fi acoperite în principal mulțumită capacităților de reîncărcare pe timpul nopții din amplasamente private, cum ar fi autobazele. Prin urmare, Ciprului i-ar reveni o obligație disproporționată și inutilă dacă ar trebui să îndeplinească cerințele stabilite în prezentul regulament în legătură cu acoperirea minimă a grupurilor de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor grele de pe teritoriul său în ceea ce privește nivelul puterii de ieșire totale a acestor grupuri de reîncărcare situate de-a lungul rețelei TEN-T și distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare respective. În consecință, Ciprul ar trebui să poată prezenta Comisiei o cerere motivată pentru a fi autorizat să aplice cerințe mai reduse în acest sens, cu condiția ca astfel de cerințe mai reduse să nu împiedice circulația vehiculelor electrice grele în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(25)

Ținând cont de caracterul insular al Ciprului, de absența oricărei conexiuni terestre cu alte state membre și cu continentul, precum și de acoperirea limitată a rețelei sale rutiere TEN-T, traficul greu pe distanțe lungi înregistrat în statul membru respectiv este limitat. În plus, având în vedere kilometrajul zilnic redus înregistrat de vehiculele electrice grele din Cipru, nevoile de reîncărcare ale acestora vor fi acoperite în principal mulțumită capacităților de reîncărcare pe timpul nopții din amplasamente private, cum ar fi autobazele. Prin urmare, Ciprului i-ar reveni o obligație disproporționată și inutilă dacă ar trebui să îndeplinească cerințele stabilite în prezentul regulament în legătură cu acoperirea minimă a grupurilor de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor grele de pe teritoriul său în ceea ce privește nivelul puterii de ieșire totale a acestor grupuri de reîncărcare situate de-a lungul rețelei TEN-T și distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare respective. În consecință, Ciprul ar trebui să poată prezenta Comisiei o cerere motivată pentru a fi autorizat să aplice cerințe mai reduse în acest sens, cu condiția ca astfel de cerințe mai reduse să nu împiedice circulația vehiculelor electrice grele în statul membru respectiv.

| (26) | Se preconizează că proprietarii de vehicule electrice vor utiliza în mare măsură punctele de reîncărcare din spațiile proprii sau din parcările colective din clădirile rezidențiale și nerezidențiale. Deși instalarea infrastructurii încastrate și a punctelor de reîncărcare în astfel de clădiri este reglementată prin Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10), este important ca statele membre să țină seama de disponibilitatea unei astfel de infrastructuri private atunci când planifică instalarea unor puncte de reîncărcare accesibile publicului. |
| --- | --- |

(26)

Se preconizează că proprietarii de vehicule electrice vor utiliza în mare măsură punctele de reîncărcare din spațiile proprii sau din parcările colective din clădirile rezidențiale și nerezidențiale. Deși instalarea infrastructurii încastrate și a punctelor de reîncărcare în astfel de clădiri este reglementată prin Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10), este important ca statele membre să țină seama de disponibilitatea unei astfel de infrastructuri private atunci când planifică instalarea unor puncte de reîncărcare accesibile publicului.

| (27) | Instalarea infrastructurii de reîncărcare pentru vehiculele electrice grele este la fel de importantă în amplasamente private care nu sunt accesibile publicului, cum ar fi în autobazele private și în centrele logistice, pentru a asigura încărcarea peste noapte și la destinație. Autoritățile publice ar trebui să aibă în vedere luarea de măsuri în contextul stabilirii cadrelor lor naționale de politică revizuite pentru a se asigura că se furnizează infrastructura adecvată pentru încărcarea peste noapte și la destinație a vehiculelor electrice grele. |
| --- | --- |

(27)

Instalarea infrastructurii de reîncărcare pentru vehiculele electrice grele este la fel de importantă în amplasamente private care nu sunt accesibile publicului, cum ar fi în autobazele private și în centrele logistice, pentru a asigura încărcarea peste noapte și la destinație. Autoritățile publice ar trebui să aibă în vedere luarea de măsuri în contextul stabilirii cadrelor lor naționale de politică revizuite pentru a se asigura că se furnizează infrastructura adecvată pentru încărcarea peste noapte și la destinație a vehiculelor electrice grele.

| (28) | În conformitate cu principiile stabilite în comunicarea Comisiei din 23 martie 2017 intitulată „Cadrul european de interoperabilitate – Strategie de implementare”, posibilitatea de a dezvolta servicii digitale avansate, inclusiv soluții de plată bazate pe un contract, și de a asigura informarea transparentă a utilizatorilor prin mijloace digitale depinde de instalarea punctelor de reîncărcare inteligente și conectate digital care sprijină crearea unei infrastructuri conectate digital și interoperabile. Aceste puncte de reîncărcare inteligente ar trebui să cuprindă un set de caracteristici fizice și specificații tehnice (hardware și software) care sunt necesare pentru a trimite și a primi date în timp real, precum și pentru a permite fluxul de informații între actorii de pe piață care depind de aceste date pentru dezvoltarea deplină a experienței de reîncărcare, inclusiv între operatorii de puncte de reîncărcare, furnizorii de servicii de mobilitate, platformele de roaming electronic, operatorii de sisteme de distribuție și, în cele din urmă, utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu principiile stabilite în comunicarea Comisiei din 23 martie 2017 intitulată „Cadrul european de interoperabilitate – Strategie de implementare”, posibilitatea de a dezvolta servicii digitale avansate, inclusiv soluții de plată bazate pe un contract, și de a asigura informarea transparentă a utilizatorilor prin mijloace digitale depinde de instalarea punctelor de reîncărcare inteligente și conectate digital care sprijină crearea unei infrastructuri conectate digital și interoperabile. Aceste puncte de reîncărcare inteligente ar trebui să cuprindă un set de caracteristici fizice și specificații tehnice (hardware și software) care sunt necesare pentru a trimite și a primi date în timp real, precum și pentru a permite fluxul de informații între actorii de pe piață care depind de aceste date pentru dezvoltarea deplină a experienței de reîncărcare, inclusiv între operatorii de puncte de reîncărcare, furnizorii de servicii de mobilitate, platformele de roaming electronic, operatorii de sisteme de distribuție și, în cele din urmă, utilizatorii finali.

| (29) | Sistemele de contorizare inteligentă, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (11), permit obținerea în timp real a datelor necesare pentru a asigura stabilitatea rețelei de energie electrică și a încuraja utilizarea rațională a serviciilor de reîncărcare. Furnizând contorizarea energiei în timp real și informații exacte și transparente cu privire la costuri, sistemele de contorizare inteligentă încurajează, în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente, reîncărcarea în perioadele în care cererea generală de energie electrică și prețurile energiei sunt scăzute. Utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente poate optimiza reîncărcarea, generând beneficii pentru sistemul de energie electrică și pentru utilizatorul final. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă pentru reîncărcarea vehiculelor electrice la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rezonabil din punct de vedere economic, și să se asigure că aceste sisteme respectă cerințele prevăzute la articolul 20 din Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(29)

Sistemele de contorizare inteligentă, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (11), permit obținerea în timp real a datelor necesare pentru a asigura stabilitatea rețelei de energie electrică și a încuraja utilizarea rațională a serviciilor de reîncărcare. Furnizând contorizarea energiei în timp real și informații exacte și transparente cu privire la costuri, sistemele de contorizare inteligentă încurajează, în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente, reîncărcarea în perioadele în care cererea generală de energie electrică și prețurile energiei sunt scăzute. Utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente poate optimiza reîncărcarea, generând beneficii pentru sistemul de energie electrică și pentru utilizatorul final. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă pentru reîncărcarea vehiculelor electrice la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și rezonabil din punct de vedere economic, și să se asigure că aceste sisteme respectă cerințele prevăzute la articolul 20 din Directiva (UE) 2019/944.

| (30) | Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare în așa fel încât să nu cauzeze congestionare și să profite pe deplin de disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și de prețurile scăzute ale energiei electrice în sistem. În special reîncărcarea inteligentă poate facilita integrarea într-o măsură și mai mare a vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică, deoarece permite răspunsul părții de consum prin agregare. Integrarea în sistem poate fi facilitată și mai mult prin reîncărcarea bidirecțională (vehicul-rețea), deși reîncărcarea inteligentă și bidirecțională poate, de asemenea, să reducă costurile de reîncărcare pentru consumator. Toate punctele de reîncărcare construite sau renovate după 13 aprilie 2024 ar trebui, prin urmare, să permită reîncărcarea inteligentă. În plus, ar trebui adoptate standarde de comunicare care să sprijine reîncărcarea inteligentă și bidirecțională pentru a asigura interoperabilitatea. |
| --- | --- |

(30)

Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare în așa fel încât să nu cauzeze congestionare și să profite pe deplin de disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și de prețurile scăzute ale energiei electrice în sistem. În special reîncărcarea inteligentă poate facilita integrarea într-o măsură și mai mare a vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică, deoarece permite răspunsul părții de consum prin agregare. Integrarea în sistem poate fi facilitată și mai mult prin reîncărcarea bidirecțională (vehicul-rețea), deși reîncărcarea inteligentă și bidirecțională poate, de asemenea, să reducă costurile de reîncărcare pentru consumator. Toate punctele de reîncărcare construite sau renovate după 13 aprilie 2024 ar trebui, prin urmare, să permită reîncărcarea inteligentă. În plus, ar trebui adoptate standarde de comunicare care să sprijine reîncărcarea inteligentă și bidirecțională pentru a asigura interoperabilitatea.

| (31) | Dezvoltarea infrastructurii pentru vehiculele electrice în rețea și în afara rețelei, interacțiunea dintre această infrastructură și sistemul de energie electrică, precum și drepturile și responsabilitățile atribuite diferiților actori de pe piața electromobilității trebuie să fie în concordanță cu principiile stabilite prin Directiva (UE) 2019/944. În acest context, operatorii de sisteme de distribuție ar trebui să coopereze în mod nediscriminatoriu cu orice persoană care instalează sau operează puncte de reîncărcare accesibile publicului. Accesul furnizorilor de energie electrică din Uniune la punctele de reîncărcare nu ar trebui să aducă atingere derogărilor prevăzute la articolul 66 din Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(31)

Dezvoltarea infrastructurii pentru vehiculele electrice în rețea și în afara rețelei, interacțiunea dintre această infrastructură și sistemul de energie electrică, precum și drepturile și responsabilitățile atribuite diferiților actori de pe piața electromobilității trebuie să fie în concordanță cu principiile stabilite prin Directiva (UE) 2019/944. În acest context, operatorii de sisteme de distribuție ar trebui să coopereze în mod nediscriminatoriu cu orice persoană care instalează sau operează puncte de reîncărcare accesibile publicului. Accesul furnizorilor de energie electrică din Uniune la punctele de reîncărcare nu ar trebui să aducă atingere derogărilor prevăzute la articolul 66 din Directiva (UE) 2019/944.

| (32) | Instalarea și operarea punctelor de reîncărcare pentru vehicule electrice ar trebui să se desfășoare pe o piață competitivă, care oferă acces liber tuturor părților interesate în lansarea sau operarea infrastructurii de reîncărcare. Având în vedere numărul limitat de locuri alternative pentru punctele de reîncărcare pentru vehiculele electrice de pe autostrăzi, concesiunile existente pe autostrăzi, cum ar fi cele pentru stațiile de realimentare convenționale sau zonele de odihnă, reprezintă un motiv de îngrijorare, deoarece acestea se pot derula pe perioade foarte lungi sau uneori chiar fără o dată de încheiere specifică. Statele membre ar trebui să încerce, în măsura în care este posibil și în conformitate cu Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12), să atribuie în mod competitiv noi concesiuni specifice pentru stațiile de reîncărcare situate în zonele de repaus existente pe autostrăzi sau în apropierea acestora, pentru a preveni afectarea spațiilor verzi, precum și pentru a limita costurile de instalare și pentru a permite intrarea pe piață a unor noi operatori. |
| --- | --- |

(32)

Instalarea și operarea punctelor de reîncărcare pentru vehicule electrice ar trebui să se desfășoare pe o piață competitivă, care oferă acces liber tuturor părților interesate în lansarea sau operarea infrastructurii de reîncărcare. Având în vedere numărul limitat de locuri alternative pentru punctele de reîncărcare pentru vehiculele electrice de pe autostrăzi, concesiunile existente pe autostrăzi, cum ar fi cele pentru stațiile de realimentare convenționale sau zonele de odihnă, reprezintă un motiv de îngrijorare, deoarece acestea se pot derula pe perioade foarte lungi sau uneori chiar fără o dată de încheiere specifică. Statele membre ar trebui să încerce, în măsura în care este posibil și în conformitate cu Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12), să atribuie în mod competitiv noi concesiuni specifice pentru stațiile de reîncărcare situate în zonele de repaus existente pe autostrăzi sau în apropierea acestora, pentru a preveni afectarea spațiilor verzi, precum și pentru a limita costurile de instalare și pentru a permite intrarea pe piață a unor noi operatori.

| (33) | Transparența prețurilor este esențială pentru a asigura reîncărcarea și realimentarea fără întreruperi și cu ușurință. Utilizatorilor de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să li se furnizeze informații exacte privind prețurile înainte de începerea sesiunii de reîncărcare sau de realimentare. Prețul ar trebui comunicat într-un mod clar structurat pentru a permite utilizatorilor finali să identifice diferitele componente ale prețului perceput de operator atunci când calculează prețul unei sesiuni de reîncărcare sau de realimentare și pentru a anticipa costul total. Operatorilor stațiilor de reîncărcare ar trebui să li se permită, de asemenea, să perceapă taxe suplimentare, printre altele, pentru a evita blocarea folosirii punctului de reîncărcare de către alți utilizatori, atât timp cât respectivele taxe sunt clar indicate și comunicate înainte de începerea sesiunii de reîncărcare. În cazul în care prețul pentru reîncărcarea ad-hoc este indicat pe o pagină web dedicată, acesta ar trebui să fie indicat în mod clar pe aceeași pagină web cu pagina utilizată pentru plata sesiunii. Stabilirea unor cerințe pentru operatori și furnizorii de servicii de mobilitate ar oferi garanții și previzibilitate pentru consumatori și ar contribui astfel la asigurarea încrederii în etapele inițiale ale adoptării mobilității electrice. Aceasta ar încuraja, de asemenea, adoptarea rapidă a vehiculelor electrice cu baterie și a celor alimentate cu hidrogen, care este esențială pentru realizarea ambițiilor sporite în materie de climă ale Uniunii și a priorităților stabilite în comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european”. Prețurile ar trebui să fie rezonabile și să nu depășească costurile suportate plus o marjă de profit rezonabilă. Aceste cerințe privind prețurile nu aduc atingere dreptului statelor membre de a stabili prețul unitar aplicabil al energiei electrice perceput de la o stație de reîncărcare în conformitate cu Directiva 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13). |
| --- | --- |

(33)

Transparența prețurilor este esențială pentru a asigura reîncărcarea și realimentarea fără întreruperi și cu ușurință. Utilizatorilor de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să li se furnizeze informații exacte privind prețurile înainte de începerea sesiunii de reîncărcare sau de realimentare. Prețul ar trebui comunicat într-un mod clar structurat pentru a permite utilizatorilor finali să identifice diferitele componente ale prețului perceput de operator atunci când calculează prețul unei sesiuni de reîncărcare sau de realimentare și pentru a anticipa costul total. Operatorilor stațiilor de reîncărcare ar trebui să li se permită, de asemenea, să perceapă taxe suplimentare, printre altele, pentru a evita blocarea folosirii punctului de reîncărcare de către alți utilizatori, atât timp cât respectivele taxe sunt clar indicate și comunicate înainte de începerea sesiunii de reîncărcare. În cazul în care prețul pentru reîncărcarea ad-hoc este indicat pe o pagină web dedicată, acesta ar trebui să fie indicat în mod clar pe aceeași pagină web cu pagina utilizată pentru plata sesiunii. Stabilirea unor cerințe pentru operatori și furnizorii de servicii de mobilitate ar oferi garanții și previzibilitate pentru consumatori și ar contribui astfel la asigurarea încrederii în etapele inițiale ale adoptării mobilității electrice. Aceasta ar încuraja, de asemenea, adoptarea rapidă a vehiculelor electrice cu baterie și a celor alimentate cu hidrogen, care este esențială pentru realizarea ambițiilor sporite în materie de climă ale Uniunii și a priorităților stabilite în comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european”. Prețurile ar trebui să fie rezonabile și să nu depășească costurile suportate plus o marjă de profit rezonabilă. Aceste cerințe privind prețurile nu aduc atingere dreptului statelor membre de a stabili prețul unitar aplicabil al energiei electrice perceput de la o stație de reîncărcare în conformitate cu Directiva 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13).

| (34) | Apar cu timpul noi servicii în sprijinul utilizării vehiculelor electrice. Stimulentele oferite de statele membre, precum și măsurile obligatorii adoptate de acestea, cum ar fi capacitatea obligatorie de roaming la anumite puncte de reîncărcare desemnate au jucat un rol semnificativ în dezvoltarea unor astfel de noi servicii. Entitățile care oferă aceste noi servicii, cum ar fi furnizorii de servicii de mobilitate, ar trebui să poată funcționa în condiții de piață echitabile. În special, operatorii punctelor de reîncărcare nu ar trebui să acorde un tratament preferențial nejustificat unor furnizori de servicii de mobilitate, de exemplu printr-o diferențiere nejustificată a prețurilor, care ar putea împiedica concurența și, în cele din urmă, ar putea conduce la prețuri mai mari pentru consumatori. Pentru a asigura tranziția către aceste noi servicii și pentru a se asigura că utilizatorii unor astfel de vehicule pot folosi cu ușurință și fără obstacole infrastructura de reîncărcare peste tot în Uniune, statele membre ar trebui să monitorizeze dezvoltarea pieței reîncărcărilor. La revizuirea prezentului regulament, Comisia ar trebui să ia măsuri în cazul în care acest lucru va fi impus de evoluții ale pieței precum limitările serviciilor pentru utilizatorii finali, serviciile care îi induc în eroare pe consumatori și împiedică transparența prețurilor sau practicile comerciale care pot limita concurența. |
| --- | --- |

(34)

Apar cu timpul noi servicii în sprijinul utilizării vehiculelor electrice. Stimulentele oferite de statele membre, precum și măsurile obligatorii adoptate de acestea, cum ar fi capacitatea obligatorie de roaming la anumite puncte de reîncărcare desemnate au jucat un rol semnificativ în dezvoltarea unor astfel de noi servicii. Entitățile care oferă aceste noi servicii, cum ar fi furnizorii de servicii de mobilitate, ar trebui să poată funcționa în condiții de piață echitabile. În special, operatorii punctelor de reîncărcare nu ar trebui să acorde un tratament preferențial nejustificat unor furnizori de servicii de mobilitate, de exemplu printr-o diferențiere nejustificată a prețurilor, care ar putea împiedica concurența și, în cele din urmă, ar putea conduce la prețuri mai mari pentru consumatori. Pentru a asigura tranziția către aceste noi servicii și pentru a se asigura că utilizatorii unor astfel de vehicule pot folosi cu ușurință și fără obstacole infrastructura de reîncărcare peste tot în Uniune, statele membre ar trebui să monitorizeze dezvoltarea pieței reîncărcărilor. La revizuirea prezentului regulament, Comisia ar trebui să ia măsuri în cazul în care acest lucru va fi impus de evoluții ale pieței precum limitările serviciilor pentru utilizatorii finali, serviciile care îi induc în eroare pe consumatori și împiedică transparența prețurilor sau practicile comerciale care pot limita concurența.

| (35) | În prezent, vehiculele alimentate cu hidrogen au rate foarte scăzute de pătrundere pe piață. Cu toate acestea, instalarea unei infrastructuri suficiente de realimentare cu hidrogen este esențială pentru a permite utilizarea pe scară largă a vehiculelor alimentate cu hidrogen, astfel cum se prevede în comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic”. În prezent, există puncte de realimentare cu hidrogen instalate doar în câteva state membre și, în mare parte, ele nu sunt adecvate pentru vehiculele grele. Prin urmare, nu este posibil ca vehiculele alimentate cu hidrogen să circule în întreaga Uniune. Obiectivele obligatorii de instalare a punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului ar trebui să asigure, în întreaga rețea centrală TEN-T, o rețea suficient de densă de puncte de realimentare cu hidrogen pentru a permite deplasarea fără probleme a vehiculelor ușoare și grele alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. Pentru instalarea infrastructurii de realimentare cu hidrogen de-a lungul rețelei TEN-T, toate stațiile de realimentare cu hidrogen care urmează să fie instalate de-a lungul rețelei rutiere TEN-T ar trebui să fie situate pe rețeaua rutieră TEN-T sau la cel mult 10 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire a unui drum TEN-T. |
| --- | --- |

(35)

În prezent, vehiculele alimentate cu hidrogen au rate foarte scăzute de pătrundere pe piață. Cu toate acestea, instalarea unei infrastructuri suficiente de realimentare cu hidrogen este esențială pentru a permite utilizarea pe scară largă a vehiculelor alimentate cu hidrogen, astfel cum se prevede în comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic”. În prezent, există puncte de realimentare cu hidrogen instalate doar în câteva state membre și, în mare parte, ele nu sunt adecvate pentru vehiculele grele. Prin urmare, nu este posibil ca vehiculele alimentate cu hidrogen să circule în întreaga Uniune. Obiectivele obligatorii de instalare a punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului ar trebui să asigure, în întreaga rețea centrală TEN-T, o rețea suficient de densă de puncte de realimentare cu hidrogen pentru a permite deplasarea fără probleme a vehiculelor ușoare și grele alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. Pentru instalarea infrastructurii de realimentare cu hidrogen de-a lungul rețelei TEN-T, toate stațiile de realimentare cu hidrogen care urmează să fie instalate de-a lungul rețelei rutiere TEN-T ar trebui să fie situate pe rețeaua rutieră TEN-T sau la cel mult 10 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire a unui drum TEN-T.

| (36) | Utilizatorii de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să poată reîncărca sau realimenta ad-hoc și să poată plăti cu ușurință și comod la toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, fără a fi nevoie să încheie un contract cu operatorul punctului de reîncărcare sau de realimentare sau cu un furnizor de servicii de mobilitate. Prin urmare, pentru reîncărcarea sau realimentarea ad-hoc, toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului ar trebui să accepte instrumente de plată care sunt utilizate pe scară largă în Uniune și, în special, plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru serviciile de plată. În ceea ce privește infrastructura instalată înainte de data aplicării prezentului regulament, aplicarea acestor cerințe ar trebui amânată. Această metodă de plată ad-hoc ar trebui să fie întotdeauna la dispoziția consumatorilor, chiar și atunci când se oferă plăți pe bază de contract la punctul de reîncărcare sau de realimentare. |
| --- | --- |

(36)

Utilizatorii de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să poată reîncărca sau realimenta ad-hoc și să poată plăti cu ușurință și comod la toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, fără a fi nevoie să încheie un contract cu operatorul punctului de reîncărcare sau de realimentare sau cu un furnizor de servicii de mobilitate. Prin urmare, pentru reîncărcarea sau realimentarea ad-hoc, toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului ar trebui să accepte instrumente de plată care sunt utilizate pe scară largă în Uniune și, în special, plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru serviciile de plată. În ceea ce privește infrastructura instalată înainte de data aplicării prezentului regulament, aplicarea acestor cerințe ar trebui amânată. Această metodă de plată ad-hoc ar trebui să fie întotdeauna la dispoziția consumatorilor, chiar și atunci când se oferă plăți pe bază de contract la punctul de reîncărcare sau de realimentare.

| (37) | Indiferent de marca vehiculului lor, utilizatorii finali ar trebui să poată accesa și utiliza stații de reîncărcare accesibile publicului într-un mod ușor de utilizat și nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(37)

Indiferent de marca vehiculului lor, utilizatorii finali ar trebui să poată accesa și utiliza stații de reîncărcare accesibile publicului într-un mod ușor de utilizat și nediscriminatoriu.

| (38) | Infrastructura de transport ar trebui să permită mobilitatea și accesibilitatea fără sincope pentru toți utilizatorii, inclusiv pentru persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu dizabilități. În principiu, amplasarea tuturor stațiilor de reîncărcare și de realimentare, precum și stațiile de reîncărcare și de realimentare propriu-zise ar trebui proiectate astfel încât să fie accesibile și ușor de utilizat pentru o cât mai mare parte a publicului, în special pentru persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu dizabilități. Aceasta ar trebui să includă, de exemplu, asigurarea unui spațiu suficient în jurul parcării, asigurarea faptului că stația de reîncărcare nu este instalată pe o suprafață cu borduri, asigurarea faptului că butoanele sau ecranul stației de reîncărcare se află la o înălțime adecvată și că greutatea cablurilor de reîncărcare și de realimentare este de așa natură încât persoanele cu o forță fizică limitată să le poată manipula cu ușurință. În plus, interfața pentru utilizatori a stațiilor de reîncărcare conexe ar trebui să fie accesibilă. În acest sens, cerințele de accesibilitate prevăzute în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului (14) ar trebui să se aplice infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. |
| --- | --- |

(38)

Infrastructura de transport ar trebui să permită mobilitatea și accesibilitatea fără sincope pentru toți utilizatorii, inclusiv pentru persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu dizabilități. În principiu, amplasarea tuturor stațiilor de reîncărcare și de realimentare, precum și stațiile de reîncărcare și de realimentare propriu-zise ar trebui proiectate astfel încât să fie accesibile și ușor de utilizat pentru o cât mai mare parte a publicului, în special pentru persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu dizabilități. Aceasta ar trebui să includă, de exemplu, asigurarea unui spațiu suficient în jurul parcării, asigurarea faptului că stația de reîncărcare nu este instalată pe o suprafață cu borduri, asigurarea faptului că butoanele sau ecranul stației de reîncărcare se află la o înălțime adecvată și că greutatea cablurilor de reîncărcare și de realimentare este de așa natură încât persoanele cu o forță fizică limitată să le poată manipula cu ușurință. În plus, interfața pentru utilizatori a stațiilor de reîncărcare conexe ar trebui să fie accesibilă. În acest sens, cerințele de accesibilitate prevăzute în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului (14) ar trebui să se aplice infrastructurii de reîncărcare și de realimentare.

| (39) | Siguranța și securitatea utilizatorilor, în special la stațiile de reîncărcare nesupravegheate, ar putea fi abordate prin dotarea stațiilor de reîncărcare cu butoane de urgență, afișarea informațiilor de contact ale serviciilor de urgență, asigurarea iluminării adecvate sau prin orice alte măsuri adecvate. |
| --- | --- |

(39)

Siguranța și securitatea utilizatorilor, în special la stațiile de reîncărcare nesupravegheate, ar putea fi abordate prin dotarea stațiilor de reîncărcare cu butoane de urgență, afișarea informațiilor de contact ale serviciilor de urgență, asigurarea iluminării adecvate sau prin orice alte măsuri adecvate.

| (40) | Vehiculele alimentate cu hidrogen ar trebui să poată fi realimentate la destinație sau în apropierea acesteia, care se află de obicei într-o zonă urbană. Pentru a se asigura că realimentarea la destinație accesibilă publicului este posibilă cel puțin în principalele zone urbane, astfel de stații de realimentare cu hidrogen ar trebui să fie prevăzute în toate nodurile urbane, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. În nodurile urbane, autoritățile publice ar trebui să aibă în vedere instalarea stațiilor de realimentare cu hidrogen în nodurile multimodale, deoarece acestea reprezintă o destinație tipică pentru vehiculele grele și ar putea, de asemenea, să furnizeze hidrogen pentru alte moduri de transport, cum ar fi transportul feroviar și transportul pe căi navigabile interioare. Ar trebui să fie posibil ca o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului, situată în interiorul unui nod urban, să fie luată în considerare pentru îndeplinirea cerinței privind TEN-T, cu condiția ca obiectivul în materie de capacitate să fie atins. |
| --- | --- |

(40)

Vehiculele alimentate cu hidrogen ar trebui să poată fi realimentate la destinație sau în apropierea acesteia, care se află de obicei într-o zonă urbană. Pentru a se asigura că realimentarea la destinație accesibilă publicului este posibilă cel puțin în principalele zone urbane, astfel de stații de realimentare cu hidrogen ar trebui să fie prevăzute în toate nodurile urbane, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. În nodurile urbane, autoritățile publice ar trebui să aibă în vedere instalarea stațiilor de realimentare cu hidrogen în nodurile multimodale, deoarece acestea reprezintă o destinație tipică pentru vehiculele grele și ar putea, de asemenea, să furnizeze hidrogen pentru alte moduri de transport, cum ar fi transportul feroviar și transportul pe căi navigabile interioare. Ar trebui să fie posibil ca o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului, situată în interiorul unui nod urban, să fie luată în considerare pentru îndeplinirea cerinței privind TEN-T, cu condiția ca obiectivul în materie de capacitate să fie atins.

| (41) | În acest stadiu incipient al introducerii pe piață, există încă un anumit grad de incertitudine cu privire la tipul de vehicule care vor intra pe piață și la tipul de tehnologii care vor fi utilizate pe scară largă. În strategia pentru hidrogen, pentru o Europă neutră climatic, segmentul vehiculelor grele a fost identificat ca fiind segmentul cel mai predispus să introducă în masă de la început vehicule alimentate cu hidrogen. Prin urmare, infrastructura de realimentare cu hidrogen ar trebui să se concentreze, inițial, asupra acestui segment, permițând în același timp vehiculelor ușoare să se alimenteze la stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului. Pentru a asigura interoperabilitatea, toate stațiile de hidrogen accesibile publicului ar trebui să furnizeze cel puțin hidrogen în stare gazoasă la o presiune de 700 bari. Instalarea infrastructurii ar trebui să țină seama, totodată, de apariția unor noi tehnologii, cum ar fi cea privind hidrogenul lichid, care permit alimentarea unei game mai largi de vehicule grele și se preconizează că vor reprezenta opțiunea tehnologică preferată de unii producători de vehicule. |
| --- | --- |

(41)

În acest stadiu incipient al introducerii pe piață, există încă un anumit grad de incertitudine cu privire la tipul de vehicule care vor intra pe piață și la tipul de tehnologii care vor fi utilizate pe scară largă. În strategia pentru hidrogen, pentru o Europă neutră climatic, segmentul vehiculelor grele a fost identificat ca fiind segmentul cel mai predispus să introducă în masă de la început vehicule alimentate cu hidrogen. Prin urmare, infrastructura de realimentare cu hidrogen ar trebui să se concentreze, inițial, asupra acestui segment, permițând în același timp vehiculelor ușoare să se alimenteze la stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului. Pentru a asigura interoperabilitatea, toate stațiile de hidrogen accesibile publicului ar trebui să furnizeze cel puțin hidrogen în stare gazoasă la o presiune de 700 bari. Instalarea infrastructurii ar trebui să țină seama, totodată, de apariția unor noi tehnologii, cum ar fi cea privind hidrogenul lichid, care permit alimentarea unei game mai largi de vehicule grele și se preconizează că vor reprezenta opțiunea tehnologică preferată de unii producători de vehicule.

| (42) | Dezvoltarea de noi tehnologii va necesita coordonarea între toate părțile interesate. Pentru a facilita și a mobiliza finanțarea privată, astfel încât să poată fi atinse obiectivele pertinente identificate în prezentul regulament, ar trebui, de asemenea, să fie utilizată de exemplu întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, instituită prin Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului (15). |
| --- | --- |

(42)

Dezvoltarea de noi tehnologii va necesita coordonarea între toate părțile interesate. Pentru a facilita și a mobiliza finanțarea privată, astfel încât să poată fi atinse obiectivele pertinente identificate în prezentul regulament, ar trebui, de asemenea, să fie utilizată de exemplu întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, instituită prin Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului (15).

| (43) | În Uniune sunt instalate o serie de puncte de realimentare cu metan lichefiat, care asigură deja o bază pentru circulația vehiculelor grele propulsate cu metan lichefiat. Rețeaua centrală TEN-T ar trebui să rămână baza pentru instalarea infrastructurii pentru metan lichefiat, deoarece acoperă principalele fluxuri de trafic și permite conectivitatea transfrontalieră în întreaga Uniune. Directiva 2014/94/UE a recomandat ca astfel de puncte de realimentare să fie instalate la fiecare 400 km de-a lungul rețelei centrale TEN-T. Totuși, existența unui număr limitat de lacune de-a lungul rețelei a împiedicat atingerea obiectivului respectiv. Statele membre ar trebui să atingă acest obiectiv acoperind lacunele rămase până în 2025, după care obligația de a atinge obiectivul nu ar trebui să se mai aplice. |
| --- | --- |

(43)

În Uniune sunt instalate o serie de puncte de realimentare cu metan lichefiat, care asigură deja o bază pentru circulația vehiculelor grele propulsate cu metan lichefiat. Rețeaua centrală TEN-T ar trebui să rămână baza pentru instalarea infrastructurii pentru metan lichefiat, deoarece acoperă principalele fluxuri de trafic și permite conectivitatea transfrontalieră în întreaga Uniune. Directiva 2014/94/UE a recomandat ca astfel de puncte de realimentare să fie instalate la fiecare 400 km de-a lungul rețelei centrale TEN-T. Totuși, existența unui număr limitat de lacune de-a lungul rețelei a împiedicat atingerea obiectivului respectiv. Statele membre ar trebui să atingă acest obiectiv acoperind lacunele rămase până în 2025, după care obligația de a atinge obiectivul nu ar trebui să se mai aplice.

| (44) | În sensul prezentului regulament, termenul „metan lichefiat” ar trebui înțeles ca însemnând „GNL, biogaz lichefiat sau metan lichefiat sintetic, inclusiv amestecurile acestor combustibili”. Utilizarea termenului definit de „metan lichefiat” nu modifică definiția sau compoziția combustibililor separați (GNL, biogaz lichefiat sau metan lichefiat sintetic), astfel cum sunt definiți în alte acte juridice ale Uniunii. |
| --- | --- |

(44)

În sensul prezentului regulament, termenul „metan lichefiat” ar trebui înțeles ca însemnând „GNL, biogaz lichefiat sau metan lichefiat sintetic, inclusiv amestecurile acestor combustibili”. Utilizarea termenului definit de „metan lichefiat” nu modifică definiția sau compoziția combustibililor separați (GNL, biogaz lichefiat sau metan lichefiat sintetic), astfel cum sunt definiți în alte acte juridice ale Uniunii.

| (45) | Instalațiile de energie electrică de la mal, fixe sau mobile, pot deservi transportul maritim și navigația interioară prin furnizarea unei surse de alimentare cu energie curată și pot contribui la reducerea impactului navelor maritime și al celor de navigație interioară asupra mediului, a climei și a sănătății, în special în ceea ce privește calitatea aerului pentru zonele urbane din jurul porturilor. În temeiul Regulamentului (UE) 2023/1805, operatorii de nave container maritime și de nave maritime de pasageri trebuie să reducă cantitatea de emisii generate de navele lor în timp ce sunt amarate la cheu. Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să asigure faptul că sectorul găsește posibilități suficiente de alimentare cu energie electrică de la mal pentru navele amarate la cheu în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T și în porturile maritime din rețeaua globală TEN-T pentru a respecta aceste cerințe. Prin urmare, este important să se stabilească obiective clare pentru instalarea infrastructurii de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile TEN-T. Având în vedere faptul că statele membre au modele de guvernanță diferite pentru porturi, pentru a atinge aceste obiective, statele membre ar trebui să poată decide cu privire la cea mai bună modalitate pentru ele de a instala infrastructura în porturile lor și în diferitele terminale, în funcție de nevoile lor. Este important ca, în cadrul porturilor și, după caz, între terminale, să se instaleze infrastructuri acolo unde randamentul maxim al investiției și rata de ocupare au ca rezultat cele mai mari beneficii pentru mediu în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării aerului. |
| --- | --- |

(45)

Instalațiile de energie electrică de la mal, fixe sau mobile, pot deservi transportul maritim și navigația interioară prin furnizarea unei surse de alimentare cu energie curată și pot contribui la reducerea impactului navelor maritime și al celor de navigație interioară asupra mediului, a climei și a sănătății, în special în ceea ce privește calitatea aerului pentru zonele urbane din jurul porturilor. În temeiul Regulamentului (UE) 2023/1805, operatorii de nave container maritime și de nave maritime de pasageri trebuie să reducă cantitatea de emisii generate de navele lor în timp ce sunt amarate la cheu. Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să asigure faptul că sectorul găsește posibilități suficiente de alimentare cu energie electrică de la mal pentru navele amarate la cheu în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T și în porturile maritime din rețeaua globală TEN-T pentru a respecta aceste cerințe. Prin urmare, este important să se stabilească obiective clare pentru instalarea infrastructurii de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile TEN-T. Având în vedere faptul că statele membre au modele de guvernanță diferite pentru porturi, pentru a atinge aceste obiective, statele membre ar trebui să poată decide cu privire la cea mai bună modalitate pentru ele de a instala infrastructura în porturile lor și în diferitele terminale, în funcție de nevoile lor. Este important ca, în cadrul porturilor și, după caz, între terminale, să se instaleze infrastructuri acolo unde randamentul maxim al investiției și rata de ocupare au ca rezultat cele mai mari beneficii pentru mediu în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării aerului.

| (46) | Planificarea, dezvoltarea și instalarea infrastructurii de alimentare cu energie electrică de la mal pentru navele maritime necesită o abordare coordonată pentru a corela cererea și oferta. Prin urmare, toate părțile interesate din sectorul public și privat, atât de pe nave, cât și din porturi, precum și orice alți actori relevanți de pe piață ar trebui să se coordoneze pentru a permite o bună funcționare zilnică. |
| --- | --- |

(46)

Planificarea, dezvoltarea și instalarea infrastructurii de alimentare cu energie electrică de la mal pentru navele maritime necesită o abordare coordonată pentru a corela cererea și oferta. Prin urmare, toate părțile interesate din sectorul public și privat, atât de pe nave, cât și din porturi, precum și orice alți actori relevanți de pe piață ar trebui să se coordoneze pentru a permite o bună funcționare zilnică.

| (47) | Este important să se evite deprecierea activelor și să se asigure că investițiile publice și private care sunt realizate în prezent sunt adaptate exigențelor viitorului și contribuie la tranziția către neutralitatea climatică, astfel cum a fost stabilită în Pactul verde european. Introducerea alimentării cu energie electrică de la mal în porturile maritime trebuie să fie luată în considerare împreună cu introducerea actuală și viitoare a tehnologiilor echivalente alternative cu zero emisii de gaze cu efect de seră și zero poluanți, în special a tehnologiilor care asigură reduceri ale emisiilor și ale poluanților atât la dană, cât și în timpul navigației. |
| --- | --- |

(47)

Este important să se evite deprecierea activelor și să se asigure că investițiile publice și private care sunt realizate în prezent sunt adaptate exigențelor viitorului și contribuie la tranziția către neutralitatea climatică, astfel cum a fost stabilită în Pactul verde european. Introducerea alimentării cu energie electrică de la mal în porturile maritime trebuie să fie luată în considerare împreună cu introducerea actuală și viitoare a tehnologiilor echivalente alternative cu zero emisii de gaze cu efect de seră și zero poluanți, în special a tehnologiilor care asigură reduceri ale emisiilor și ale poluanților atât la dană, cât și în timpul navigației.

| (48) | În mod prioritar, navele container maritime și navele maritime de pasageri, fiind categoriile de nave care produc cea mai mare cantitate de emisii per navă amarată la cheu, ar trebui să beneficieze de alimentarea cu energie electrică de la mal. Pentru a ține seama de caracteristicile cererii de energie electrică a diferitelor nave maritime de pasageri care sunt amarate la cheu, precum și de caracteristicile operaționale ale portului, este necesar să se facă distincția între cerințele privind navele maritime de pasageri pentru navele de pasageri de tip Ro-Ro și navele de pasageri de mare viteză, pe de o parte, și cele pentru alte nave maritime de pasageri, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(48)

În mod prioritar, navele container maritime și navele maritime de pasageri, fiind categoriile de nave care produc cea mai mare cantitate de emisii per navă amarată la cheu, ar trebui să beneficieze de alimentarea cu energie electrică de la mal. Pentru a ține seama de caracteristicile cererii de energie electrică a diferitelor nave maritime de pasageri care sunt amarate la cheu, precum și de caracteristicile operaționale ale portului, este necesar să se facă distincția între cerințele privind navele maritime de pasageri pentru navele de pasageri de tip Ro-Ro și navele de pasageri de mare viteză, pe de o parte, și cele pentru alte nave maritime de pasageri, pe de altă parte.

| (49) | Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să țină seama de tipurile de nave deservite și de traficul în porturilor maritime. Pentru a se evita instalarea unei capacități care ar fi insuficient utilizată, porturile maritime cu trafic redus de anumite categorii de nave estimate pe baza numărului mediu anual de escale în port nu ar trebui să facă obiectul acelorași obiective obligatorii de instalare pentru categoriile de nave respective. În mod similar, obiectivele obligatorii nu ar trebui să vizeze cererea maximă, ci un trafic suficient de mare, pentru a evita utilizarea insuficientă a capacității și pentru a ține seama de caracteristicile operaționale ale portului. |
| --- | --- |

(49)

Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să țină seama de tipurile de nave deservite și de traficul în porturilor maritime. Pentru a se evita instalarea unei capacități care ar fi insuficient utilizată, porturile maritime cu trafic redus de anumite categorii de nave estimate pe baza numărului mediu anual de escale în port nu ar trebui să facă obiectul acelorași obiective obligatorii de instalare pentru categoriile de nave respective. În mod similar, obiectivele obligatorii nu ar trebui să vizeze cererea maximă, ci un trafic suficient de mare, pentru a evita utilizarea insuficientă a capacității și pentru a ține seama de caracteristicile operaționale ale portului.

| (50) | La stabilirea numărului de escale în port ar trebui să nu se țină seama de escalele în port de scurtă durată, de escalele în port ale navelor care utilizează tehnologii cu zero emisii, de escalele neprogramate în port din motive de siguranță sau de salvare a vieților omenești pe mare, de escalele în port în circumstanțe excepționale care impun recurgerea la generarea de energie la bord, de escalele în port în situații de urgență care prezintă un risc imediat la adresa vieții, a navei sau a mediului ori de escalele în port pentru alte motive de forță majoră. |
| --- | --- |

(50)

La stabilirea numărului de escale în port ar trebui să nu se țină seama de escalele în port de scurtă durată, de escalele în port ale navelor care utilizează tehnologii cu zero emisii, de escalele neprogramate în port din motive de siguranță sau de salvare a vieților omenești pe mare, de escalele în port în circumstanțe excepționale care impun recurgerea la generarea de energie la bord, de escalele în port în situații de urgență care prezintă un risc imediat la adresa vieții, a navei sau a mediului ori de escalele în port pentru alte motive de forță majoră.

| (51) | Transportul maritim este un factor important pentru coeziunea și dezvoltarea economică a insulelor și a regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, precum și pentru Ceuta și Melilla. Este posibil ca capacitatea de producție de energie electrică din aceste insule, regiuni și teritorii să nu fie întotdeauna suficientă pentru a satisface cererea de energie necesară pentru a justifica punerea la dispoziție a alimentării cu energie electrică de la mal. În astfel de cazuri, aceste insule, regiuni și teritorii trebuie să fie scutite de obligația de a asigura alimentarea cu energie electrică de la mal, cu excepția cazului și până în momentul în care o astfel de conexiune electrică cu continentul sau cu țările învecinate, după caz, va fi finalizată sau până când va exista o capacitate suficientă generată la nivel local din surse de energie nefosile. |
| --- | --- |

(51)

Transportul maritim este un factor important pentru coeziunea și dezvoltarea economică a insulelor și a regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, precum și pentru Ceuta și Melilla. Este posibil ca capacitatea de producție de energie electrică din aceste insule, regiuni și teritorii să nu fie întotdeauna suficientă pentru a satisface cererea de energie necesară pentru a justifica punerea la dispoziție a alimentării cu energie electrică de la mal. În astfel de cazuri, aceste insule, regiuni și teritorii trebuie să fie scutite de obligația de a asigura alimentarea cu energie electrică de la mal, cu excepția cazului și până în momentul în care o astfel de conexiune electrică cu continentul sau cu țările învecinate, după caz, va fi finalizată sau până când va exista o capacitate suficientă generată la nivel local din surse de energie nefosile.

| (52) | Un număr adecvat de puncte de realimentare cu metan lichefiat ar trebui să fie disponibil în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T până în 2025. Instalarea infrastructurii respective ar trebui să fie determinată de cererea de pe piață. Punctele de realimentare cu metan lichefiat includ terminale pentru metanul lichefiat, rezervoare, semiremorci-cisternă, autocisterne, containere mobile, nave de buncherare și barje. |
| --- | --- |

(52)

Un număr adecvat de puncte de realimentare cu metan lichefiat ar trebui să fie disponibil în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T până în 2025. Instalarea infrastructurii respective ar trebui să fie determinată de cererea de pe piață. Punctele de realimentare cu metan lichefiat includ terminale pentru metanul lichefiat, rezervoare, semiremorci-cisternă, autocisterne, containere mobile, nave de buncherare și barje.

| (53) | Instalațiile care furnizează alimentarea cu energie electrică de la mal ar trebui, de asemenea, să fie instalate în porturile interioare din rețeaua TEN-T. |
| --- | --- |

(53)

Instalațiile care furnizează alimentarea cu energie electrică de la mal ar trebui, de asemenea, să fie instalate în porturile interioare din rețeaua TEN-T.

| (54) | Utilizarea alimentării externe cu energie electrică ar trebui să înlocuiască utilizarea motoarelor atunci când aeronava staționează în aeroporturi. Acest lucru ar trebui să reducă emisiile poluante și sonore, să îmbunătățească calitatea aerului și să reducă impactul aeronavei asupra schimbărilor climatice. Prin urmare, pentru toate operațiunile de transport comercial ar trebui să se asigure alimentarea externă cu energie electrică atunci când aeronavele staționează în pozițiile de staționare cu contact la poartă sau în pozițiile de staționare la distanță de poartă în aeroporturile din rețeaua TEN-T. Alimentarea externă cu energie electrică a aeronavelor ar putea fi asigurată prin unități de alimentare de la sol, fixe sau mobile, atât pentru pozițiile de staționare cu contact la poartă, cât și pentru pozițiile de staționare la distanță de poartă. Deși aeronavele ar trebui să poată utiliza alimentarea externă cu energie electrică în toate pozițiile de staționare cu contact la poartă și în pozițiile de staționare la distanță de poartă folosite pentru operațiuni de transport aerian comercial, nu este necesar ca fiecare poziție să fie echipată cu o unitate de alimentare de la sol fixă sau mobilă, deoarece o singură unitate de alimentare de la sol, fixă sau mobilă, are capacitatea să deservească mai multe poziții și să fie instalată pentru a satisface necesitățile de funcționare. |
| --- | --- |

(54)

Utilizarea alimentării externe cu energie electrică ar trebui să înlocuiască utilizarea motoarelor atunci când aeronava staționează în aeroporturi. Acest lucru ar trebui să reducă emisiile poluante și sonore, să îmbunătățească calitatea aerului și să reducă impactul aeronavei asupra schimbărilor climatice. Prin urmare, pentru toate operațiunile de transport comercial ar trebui să se asigure alimentarea externă cu energie electrică atunci când aeronavele staționează în pozițiile de staționare cu contact la poartă sau în pozițiile de staționare la distanță de poartă în aeroporturile din rețeaua TEN-T. Alimentarea externă cu energie electrică a aeronavelor ar putea fi asigurată prin unități de alimentare de la sol, fixe sau mobile, atât pentru pozițiile de staționare cu contact la poartă, cât și pentru pozițiile de staționare la distanță de poartă. Deși aeronavele ar trebui să poată utiliza alimentarea externă cu energie electrică în toate pozițiile de staționare cu contact la poartă și în pozițiile de staționare la distanță de poartă folosite pentru operațiuni de transport aerian comercial, nu este necesar ca fiecare poziție să fie echipată cu o unitate de alimentare de la sol fixă sau mobilă, deoarece o singură unitate de alimentare de la sol, fixă sau mobilă, are capacitatea să deservească mai multe poziții și să fie instalată pentru a satisface necesitățile de funcționare.

| (55) | Atunci când se asigură că aeronavele staționare beneficiază de acces la alimentarea cu energie electrică în aeroporturi, statele membre ar trebui, după caz, să promoveze cooperarea organismului de administrare a aeroportului cu furnizorii de servicii de handling la sol, precum și, după caz, cu utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu. Statele membre ar trebui să facă acest lucru în special prin intermediul Comitetului utilizatorilor aeroportului constituit în temeiul Directivei 96/67/CE a Consiliului (16). |
| --- | --- |

(55)

Atunci când se asigură că aeronavele staționare beneficiază de acces la alimentarea cu energie electrică în aeroporturi, statele membre ar trebui, după caz, să promoveze cooperarea organismului de administrare a aeroportului cu furnizorii de servicii de handling la sol, precum și, după caz, cu utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu. Statele membre ar trebui să facă acest lucru în special prin intermediul Comitetului utilizatorilor aeroportului constituit în temeiul Directivei 96/67/CE a Consiliului (16).

| (56) | Statele membre ar trebui să poată scuti aeroporturile din rețeaua TEN-T cu mai puțin de 10 000 de mișcări de zboruri comerciale pe an, calculate ca medie a ultimilor trei ani, de la obligația de a furniza energie electrică aeronavelor staționare în toate pozițiile de staționare la distanță de poartă. Având în vedere numărul de zboruri în cauză, costurile de investiții și de întreținere pentru furnizarea de energie electrică aeronavelor în pozițiile de staționare la distanță de poartă în respectivele aeroporturi din rețeaua TEN-T ar putea să nu fie proporționale cu beneficiile pentru mediu, în special în comparație cu investițiile mai eficiente pentru abordarea emisiilor de CO2 ale aeroporturilor. |
| --- | --- |

(56)

Statele membre ar trebui să poată scuti aeroporturile din rețeaua TEN-T cu mai puțin de 10 000 de mișcări de zboruri comerciale pe an, calculate ca medie a ultimilor trei ani, de la obligația de a furniza energie electrică aeronavelor staționare în toate pozițiile de staționare la distanță de poartă. Având în vedere numărul de zboruri în cauză, costurile de investiții și de întreținere pentru furnizarea de energie electrică aeronavelor în pozițiile de staționare la distanță de poartă în respectivele aeroporturi din rețeaua TEN-T ar putea să nu fie proporționale cu beneficiile pentru mediu, în special în comparație cu investițiile mai eficiente pentru abordarea emisiilor de CO2 ale aeroporturilor.

| (57) | În conformitate cu Directiva 2014/94/UE, statele membre au instituit cadre naționale de politică în care își prezintă obiectivele și planurile pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective. Atât evaluarea cadrelor naționale de politică, cât și evaluarea Directivei 2014/94/UE au evidențiat necesitatea unor obiective mai ambițioase și a unei abordări mai bine coordonate la nivelul statelor membre, având în vedere accelerarea preconizată a adoptării vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, în special a vehiculelor electrice. În plus, vor fi necesare soluții alternative la combustibilii fosili în toate modurile de transport pentru a îndeplini țintele ambițioase ale Pactului verde european și obiectivele climatice ale Uniunii. Cadrele naționale de politică existente ar trebui revizuite pentru a descrie în mod clar modul în care va fi satisfăcută de către statele membre o nevoie mult mai mare de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, astfel cum prevăd obiectivele obligatorii. Cadrele naționale de politică revizuite ar putea să vizeze, de asemenea, modurile de transport pentru care nu există obiective obligatorii de instalare. Statele membre ar trebui să raporteze periodic cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică revizuite. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu Directiva 2014/94/UE, statele membre au instituit cadre naționale de politică în care își prezintă obiectivele și planurile pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective. Atât evaluarea cadrelor naționale de politică, cât și evaluarea Directivei 2014/94/UE au evidențiat necesitatea unor obiective mai ambițioase și a unei abordări mai bine coordonate la nivelul statelor membre, având în vedere accelerarea preconizată a adoptării vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, în special a vehiculelor electrice. În plus, vor fi necesare soluții alternative la combustibilii fosili în toate modurile de transport pentru a îndeplini țintele ambițioase ale Pactului verde european și obiectivele climatice ale Uniunii. Cadrele naționale de politică existente ar trebui revizuite pentru a descrie în mod clar modul în care va fi satisfăcută de către statele membre o nevoie mult mai mare de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, astfel cum prevăd obiectivele obligatorii. Cadrele naționale de politică revizuite ar putea să vizeze, de asemenea, modurile de transport pentru care nu există obiective obligatorii de instalare. Statele membre ar trebui să raporteze periodic cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică revizuite.

| (58) | În plus, statele membre ar trebui să evalueze periodic modul în care instalarea și operarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, precum și la absorbția într-o măsură mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă ar trebui să identifice măsurile adecvate care trebuie puse în aplicare pentru a asigura coerența planificării infrastructurii cu planificarea rețelei respective în vederea îndeplinirii cerințelor stabilite în prezentul regulament. Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului (17) și Directivei (UE) 2019/944, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că rețeaua de energie electrică satisface cererea de energie electrică din partea infrastructurii de reîncărcare prevăzute în prezentul regulament. În acest scop, statele membre ar trebui să modernizeze și să mențină rețeaua de energie electrică, astfel încât aceasta să poată face față cererii actuale și viitoare de energie electrică din sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

(58)

În plus, statele membre ar trebui să evalueze periodic modul în care instalarea și operarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, precum și la absorbția într-o măsură mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă ar trebui să identifice măsurile adecvate care trebuie puse în aplicare pentru a asigura coerența planificării infrastructurii cu planificarea rețelei respective în vederea îndeplinirii cerințelor stabilite în prezentul regulament. Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului (17) și Directivei (UE) 2019/944, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că rețeaua de energie electrică satisface cererea de energie electrică din partea infrastructurii de reîncărcare prevăzute în prezentul regulament. În acest scop, statele membre ar trebui să modernizeze și să mențină rețeaua de energie electrică, astfel încât aceasta să poată face față cererii actuale și viitoare de energie electrică din sectorul transporturilor.

| (59) | Cadrele naționale de politică revizuite ar trebui să includă măsuri de sprijin pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi, inclusiv instalarea infrastructurii necesare pentru combustibili alternativi care trebuie implementată, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial în cauză, luând de asemenea în considerare necesitățile întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, cadrele naționale de politică revizuite ar trebui să descrie cadrul național general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unei astfel de infrastructuri, să identifice orice obstacole și acțiunile care vor fi întreprinse pentru a le elimina, astfel încât intervalul de timp dintre instalarea și utilizarea infrastructurii să fie rezonabil și să se poată realiza o instalare mai rapidă a infrastructurii. La revizuirea cadrelor naționale de politică, este important să se respecte principiile generale ale neutralității tehnologice și eficienței energetice înainte de toate. Statele membre ar trebui să enumere toate măsurile care au fost adoptate sau sunt planificate. |
| --- | --- |

(59)

Cadrele naționale de politică revizuite ar trebui să includă măsuri de sprijin pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi, inclusiv instalarea infrastructurii necesare pentru combustibili alternativi care trebuie implementată, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial în cauză, luând de asemenea în considerare necesitățile întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, cadrele naționale de politică revizuite ar trebui să descrie cadrul național general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unei astfel de infrastructuri, să identifice orice obstacole și acțiunile care vor fi întreprinse pentru a le elimina, astfel încât intervalul de timp dintre instalarea și utilizarea infrastructurii să fie rezonabil și să se poată realiza o instalare mai rapidă a infrastructurii. La revizuirea cadrelor naționale de politică, este important să se respecte principiile generale ale neutralității tehnologice și eficienței energetice înainte de toate. Statele membre ar trebui să enumere toate măsurile care au fost adoptate sau sunt planificate.

| (60) | Dezvoltarea și punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică ale statelor membre ar trebui să fie facilitate de Comisie prin intermediul schimbului de informații și bune practici între statele membre. Fiecare stat membru ar trebui, de asemenea, să poată decide să numească un coordonator național pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cu sarcina de a supraveghea coordonarea națională și punerea în aplicare a cadrului național de politică. |
| --- | --- |

(60)

Dezvoltarea și punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică ale statelor membre ar trebui să fie facilitate de Comisie prin intermediul schimbului de informații și bune practici între statele membre. Fiecare stat membru ar trebui, de asemenea, să poată decide să numească un coordonator național pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cu sarcina de a supraveghea coordonarea națională și punerea în aplicare a cadrului național de politică.

| (61) | Pentru a promova combustibilii alternativi și a dezvolta infrastructura relevantă, cadrele naționale de politică ar trebui să ofere o vedere de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a inițiativelor planificate de promovare a combustibililor alternativi în sectoare dificil de decarbonizat, cum ar fi aviația, transportul maritim și navigația interioară, precum și transportul feroviar pe tronsoane feroviare care nu pot fi electrificate. În special, statele membre ar trebui să ofere o vedere de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a inițiativelor planificate de decarbonizare a navigației interioare de-a lungul rețelei TEN-T, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză. De asemenea, ar putea fi elaborate strategii de decarbonizare pe termen lung pentru porturile din rețeaua TEN-T și pentru aeroporturile din rețeaua TEN-T, punând accentul în special pe instalarea infrastructurii pentru navele și aeronavele cu emisii scăzute și cu zero emisii, precum și pentru liniile de cale ferată care nu vor fi electrificate. Pe baza acestor strategii și ținând seama de datele privind cota de piață și cota de trafic la nivel național, precum și de previziunile privind piața, Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea stabilirii unor obiective obligatorii suplimentare pentru sectoarele respective. |
| --- | --- |

(61)

Pentru a promova combustibilii alternativi și a dezvolta infrastructura relevantă, cadrele naționale de politică ar trebui să ofere o vedere de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a inițiativelor planificate de promovare a combustibililor alternativi în sectoare dificil de decarbonizat, cum ar fi aviația, transportul maritim și navigația interioară, precum și transportul feroviar pe tronsoane feroviare care nu pot fi electrificate. În special, statele membre ar trebui să ofere o vedere de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a inițiativelor planificate de decarbonizare a navigației interioare de-a lungul rețelei TEN-T, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză. De asemenea, ar putea fi elaborate strategii de decarbonizare pe termen lung pentru porturile din rețeaua TEN-T și pentru aeroporturile din rețeaua TEN-T, punând accentul în special pe instalarea infrastructurii pentru navele și aeronavele cu emisii scăzute și cu zero emisii, precum și pentru liniile de cale ferată care nu vor fi electrificate. Pe baza acestor strategii și ținând seama de datele privind cota de piață și cota de trafic la nivel național, precum și de previziunile privind piața, Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea stabilirii unor obiective obligatorii suplimentare pentru sectoarele respective.

| (62) | Dezvoltarea de tehnologii pentru combustibili alternativi este importantă și pentru sectorul feroviar, în care electrificarea directă a unui tronson feroviar ar putea să nu fie posibilă din motive precum rentabilitatea serviciului. În sectorul feroviar sunt disponibile diferite tehnologii pentru a realiza tranziția de la trenurile diesel, inclusiv electrificarea directă, trenurile cu baterie și aplicațiile pe bază de hidrogen. Dezvoltarea acestor tehnologii necesită instalarea unei infrastructuri de reîncărcare și de realimentare adecvate în statele membre. |
| --- | --- |

(62)

Dezvoltarea de tehnologii pentru combustibili alternativi este importantă și pentru sectorul feroviar, în care electrificarea directă a unui tronson feroviar ar putea să nu fie posibilă din motive precum rentabilitatea serviciului. În sectorul feroviar sunt disponibile diferite tehnologii pentru a realiza tranziția de la trenurile diesel, inclusiv electrificarea directă, trenurile cu baterie și aplicațiile pe bază de hidrogen. Dezvoltarea acestor tehnologii necesită instalarea unei infrastructuri de reîncărcare și de realimentare adecvate în statele membre.

| (63) | Statele membre ar trebui să utilizeze o gamă largă de stimulente și măsuri de ordin normativ și de altă natură pentru a atinge obiectivele obligatorii și pentru a-și pune în aplicare cadrele naționale de politică, în strânsă cooperare cu actorii din sectorul privat, care ar trebui să aibă un rol esențial în sprijinirea dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi. |
| --- | --- |

(63)

Statele membre ar trebui să utilizeze o gamă largă de stimulente și măsuri de ordin normativ și de altă natură pentru a atinge obiectivele obligatorii și pentru a-și pune în aplicare cadrele naționale de politică, în strânsă cooperare cu actorii din sectorul privat, care ar trebui să aibă un rol esențial în sprijinirea dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi.

| (64) | În temeiul Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18), sunt rezervate cote naționale minime de achiziții publice pentru autobuze nepoluante și cu zero emisii, în cazul în care un autobuz nepoluant utilizează combustibili alternativi, astfel cum sunt definiți în prezentul regulament. Având în vedere că tot mai multe autorități și operatori de transport public realizează tranziția la autobuze nepoluante și cu zero emisii pentru a atinge aceste obiective obligatorii, statele membre ar trebui să includă promovarea și dezvoltarea specifică a infrastructurii de reîncărcare și realimentare necesare pentru autobuze ca element-cheie în cadrele lor naționale de politică. Este important și ca statele membre să instituie și să mențină instrumente adecvate pentru a promova instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare pentru autobuze și, de asemenea, pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru autobuzele nepoluante și cu zero emisii la nivel local. |
| --- | --- |

(64)

În temeiul Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18), sunt rezervate cote naționale minime de achiziții publice pentru autobuze nepoluante și cu zero emisii, în cazul în care un autobuz nepoluant utilizează combustibili alternativi, astfel cum sunt definiți în prezentul regulament. Având în vedere că tot mai multe autorități și operatori de transport public realizează tranziția la autobuze nepoluante și cu zero emisii pentru a atinge aceste obiective obligatorii, statele membre ar trebui să includă promovarea și dezvoltarea specifică a infrastructurii de reîncărcare și realimentare necesare pentru autobuze ca element-cheie în cadrele lor naționale de politică. Este important și ca statele membre să instituie și să mențină instrumente adecvate pentru a promova instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare pentru autobuze și, de asemenea, pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru autobuzele nepoluante și cu zero emisii la nivel local.

| (65) | Având în vedere diversitatea din ce în ce mai mare a tipurilor de combustibili pentru autovehicule, asociată cu creșterea continuă a mobilității rutiere a cetățenilor în întreaga Uniune, este necesar să se furnizeze consumatorilor informații clare și ușor de înțeles privind combustibilii disponibili la stațiile de realimentare și privind compatibilitatea vehiculelor lor cu diferiți combustibili sau privind punctele de reîncărcare de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere diversitatea din ce în ce mai mare a tipurilor de combustibili pentru autovehicule, asociată cu creșterea continuă a mobilității rutiere a cetățenilor în întreaga Uniune, este necesar să se furnizeze consumatorilor informații clare și ușor de înțeles privind combustibilii disponibili la stațiile de realimentare și privind compatibilitatea vehiculelor lor cu diferiți combustibili sau privind punctele de reîncărcare de pe piața Uniunii.

| (66) | Informațiile simple și ușor de comparat privind prețul diverșilor combustibili ar putea juca un rol important pentru consumatori în vederea unei mai bune evaluări a costului relativ al fiecărui combustibil disponibil pe piață. Prin urmare, la toate stațiile de realimentare relevante ar trebui să fie afișat, în scop informativ, un comparator al prețurilor unitare pentru anumiți combustibili alternativi și combustibili convenționali, exprimată sub forma „prețului combustibilului pe 100 km”. Consumatorilor ar trebui să li se prezinte în mod clar faptul că astfel de comparatoare se referă la prețurile medii ale combustibililor din fiecare stat membru, care ar putea să difere de prețurile reale practicate la stația de realimentare în cauză. În plus, Comisia ar trebui, dacă este cazul, să revizuiască Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) pentru a se asigura că informarea consumatorilor cu privire la economisirea de combustibil și la emisiile de CO2 în ceea ce privește comercializarea autoturismelor noi, astfel cum se prevede în directiva respectivă, ia în considerare și reflectă evoluțiile legate de tranziția către combustibili alternativi. |
| --- | --- |

(66)

Informațiile simple și ușor de comparat privind prețul diverșilor combustibili ar putea juca un rol important pentru consumatori în vederea unei mai bune evaluări a costului relativ al fiecărui combustibil disponibil pe piață. Prin urmare, la toate stațiile de realimentare relevante ar trebui să fie afișat, în scop informativ, un comparator al prețurilor unitare pentru anumiți combustibili alternativi și combustibili convenționali, exprimată sub forma „prețului combustibilului pe 100 km”. Consumatorilor ar trebui să li se prezinte în mod clar faptul că astfel de comparatoare se referă la prețurile medii ale combustibililor din fiecare stat membru, care ar putea să difere de prețurile reale practicate la stația de realimentare în cauză. În plus, Comisia ar trebui, dacă este cazul, să revizuiască Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) pentru a se asigura că informarea consumatorilor cu privire la economisirea de combustibil și la emisiile de CO2 în ceea ce privește comercializarea autoturismelor noi, astfel cum se prevede în directiva respectivă, ia în considerare și reflectă evoluțiile legate de tranziția către combustibili alternativi.

| (67) | Este necesar să se ofere consumatorilor suficiente informații cu privire la localizarea geografică, caracteristicile și serviciile oferite la punctele de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului care intră sub incidența prezentului regulament. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că operatorii sau proprietarii de puncte de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului pun la dispoziție date statice și dinamice relevante. Ar trebui stabilite cerințe privind tipurile de date referitoare la disponibilitatea și accesibilitatea datelor relevante referitoare la reîncărcare și realimentare, pe baza rezultatelor acțiunii de sprijinire a programului privind „Colectarea de date referitoare la punctele de reîncărcare/realimentare cu combustibili alternativi și codurile unice de identificare aferente actorilor din domeniul electromobilității” („IDACS”), care s-a încheiat în 2022. |
| --- | --- |

(67)

Este necesar să se ofere consumatorilor suficiente informații cu privire la localizarea geografică, caracteristicile și serviciile oferite la punctele de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului care intră sub incidența prezentului regulament. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că operatorii sau proprietarii de puncte de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului pun la dispoziție date statice și dinamice relevante. Ar trebui stabilite cerințe privind tipurile de date referitoare la disponibilitatea și accesibilitatea datelor relevante referitoare la reîncărcare și realimentare, pe baza rezultatelor acțiunii de sprijinire a programului privind „Colectarea de date referitoare la punctele de reîncărcare/realimentare cu combustibili alternativi și codurile unice de identificare aferente actorilor din domeniul electromobilității” („IDACS”), care s-a încheiat în 2022.

| (68) | Prezentul regulament abordează tipurile de date necesare pentru funcționarea unei piețe competitive și deschise și care sunt esențiale pentru ca utilizatorii finali să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la sesiunile lor de reîncărcare și realimentare, inclusiv prin servicii de informare de foarte bună calitate concepute de actorii relevanți de pe piață. Cerințele privind tipurile de date prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice numai datelor care sunt disponibile într-un format digital care poate fi citit automat. |
| --- | --- |

(68)

Prezentul regulament abordează tipurile de date necesare pentru funcționarea unei piețe competitive și deschise și care sunt esențiale pentru ca utilizatorii finali să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la sesiunile lor de reîncărcare și realimentare, inclusiv prin servicii de informare de foarte bună calitate concepute de actorii relevanți de pe piață. Cerințele privind tipurile de date prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice numai datelor care sunt disponibile într-un format digital care poate fi citit automat.

| (69) | Datele ar trebui să joace un rol fundamental în funcționarea adecvată a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității datelor respective determină calitatea globală a unei infrastructuri pentru combustibili alternativi care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În plus, respectivele date ar trebui să fie accesibile în mod coerent în toate statele membre. Statele membre ar trebui să pună la dispoziție datele privind infrastructura pentru combustibili alternativi sub formă de date deschise prin intermediul punctului lor național de acces, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2022/670 al Comisiei (20) și cu precizările suplimentare care vin în completarea celor prevăzute în regulamentul delegat respectiv. De asemenea, ar trebui să fie posibil ca aceste date să fie transmise unui punct de acces european comun pe care ar trebui să îl creeze Comisia și care ar trebui să aibă rolul unui portal de date unic al Uniunii pentru datele puse la dispoziție de operatori în punctele naționale de acces. Atunci când este posibil, punctul de acces european comun ar trebui să se bazeze pe structurile și funcțiile existente ale Observatorului european privind combustibilii alternativi (EAFO) și pe sistemul informatic TENtec sau, de exemplu, să fie pus la dispoziție pe un portal online special. Punctul de acces european comun ar trebui să le permită utilizatorilor de date să acceseze cu ușurință datele, să compare informațiile referitoare la preț și să obțină informații despre caracteristicile infrastructurii pentru combustibili alternativi, cum ar fi accesibilitatea, disponibilitatea sau capacitatea energetică. |
| --- | --- |

(69)

Datele ar trebui să joace un rol fundamental în funcționarea adecvată a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității datelor respective determină calitatea globală a unei infrastructuri pentru combustibili alternativi care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În plus, respectivele date ar trebui să fie accesibile în mod coerent în toate statele membre. Statele membre ar trebui să pună la dispoziție datele privind infrastructura pentru combustibili alternativi sub formă de date deschise prin intermediul punctului lor național de acces, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2022/670 al Comisiei (20) și cu precizările suplimentare care vin în completarea celor prevăzute în regulamentul delegat respectiv. De asemenea, ar trebui să fie posibil ca aceste date să fie transmise unui punct de acces european comun pe care ar trebui să îl creeze Comisia și care ar trebui să aibă rolul unui portal de date unic al Uniunii pentru datele puse la dispoziție de operatori în punctele naționale de acces. Atunci când este posibil, punctul de acces european comun ar trebui să se bazeze pe structurile și funcțiile existente ale Observatorului european privind combustibilii alternativi (EAFO) și pe sistemul informatic TENtec sau, de exemplu, să fie pus la dispoziție pe un portal online special. Punctul de acces european comun ar trebui să le permită utilizatorilor de date să acceseze cu ușurință datele, să compare informațiile referitoare la preț și să obțină informații despre caracteristicile infrastructurii pentru combustibili alternativi, cum ar fi accesibilitatea, disponibilitatea sau capacitatea energetică.

| (70) | Este esențial ca toți actorii din sectorul electromobilității să poată interacționa cu ușurință prin mijloace digitale pentru a oferi utilizatorilor final cea mai bună calitate a serviciilor. Acest lucru necesită identificatori unici pentru participanții din lanțul valoric. În acest scop, toate statele membre ar trebui să desemneze o organizație de înregistrare a identificării („IDRO”) pentru emiterea și gestionarea codurilor unice de identificare („ID”) pentru a identifica, cel puțin, operatorii punctelor de reîncărcare și furnizorii de servicii de mobilitate. Fiecare IDRO ar trebui să colecteze informații privind codurile de identificare pentru electromobilitate care sunt deja utilizate în statul membru respectiv, să emită noi coduri ID de electromobilitate, acolo unde este necesar, pentru operatorii punctelor de reîncărcare și furnizorii de servicii de mobilitate, în conformitate cu o logică comună convenită la nivelul Uniunii în care sunt formatate codurile ID de electromobilitate, și să permită schimbul și verificarea unicității respectivelor coduri de electromobilitate prin intermediul unui posibil viitor registru comun de înregistrare a identificării („IDRR”). Comisia ar trebui să emită orientări tehnice privind înființarea unei astfel de organizații, pe baza rezultatelor („IDACS”). |
| --- | --- |

(70)

Este esențial ca toți actorii din sectorul electromobilității să poată interacționa cu ușurință prin mijloace digitale pentru a oferi utilizatorilor final cea mai bună calitate a serviciilor. Acest lucru necesită identificatori unici pentru participanții din lanțul valoric. În acest scop, toate statele membre ar trebui să desemneze o organizație de înregistrare a identificării („IDRO”) pentru emiterea și gestionarea codurilor unice de identificare („ID”) pentru a identifica, cel puțin, operatorii punctelor de reîncărcare și furnizorii de servicii de mobilitate. Fiecare IDRO ar trebui să colecteze informații privind codurile de identificare pentru electromobilitate care sunt deja utilizate în statul membru respectiv, să emită noi coduri ID de electromobilitate, acolo unde este necesar, pentru operatorii punctelor de reîncărcare și furnizorii de servicii de mobilitate, în conformitate cu o logică comună convenită la nivelul Uniunii în care sunt formatate codurile ID de electromobilitate, și să permită schimbul și verificarea unicității respectivelor coduri de electromobilitate prin intermediul unui posibil viitor registru comun de înregistrare a identificării („IDRR”). Comisia ar trebui să emită orientări tehnice privind înființarea unei astfel de organizații, pe baza rezultatelor („IDACS”).

| (71) | Specificațiile tehnice de interoperabilitate pentru punctele de reîncărcare și de realimentare ar trebui să fie indicate în standarde europene sau internaționale. Organizațiile europene de standardizare ar trebui să adopte standarde europene în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Este important ca aceste standarde să se bazeze pe standardele internaționale actuale sau pe activitatea internațională de standardizare aflată în curs de, după caz. În acest scop, este important ca procesul european de standardizare pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare să demareze rapid, sprijinind prompt respectarea calendarului necesar pentru planificarea infrastructurii necesare în temeiul prezentului regulament, precum și organizarea de licitații și construirea acesteia. De asemenea, este important să se inițieze sau să se accelereze procesele de standardizare pentru o infrastructură de reîncărcare staționară și dinamică armonizată la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(71)

Specificațiile tehnice de interoperabilitate pentru punctele de reîncărcare și de realimentare ar trebui să fie indicate în standarde europene sau internaționale. Organizațiile europene de standardizare ar trebui să adopte standarde europene în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Este important ca aceste standarde să se bazeze pe standardele internaționale actuale sau pe activitatea internațională de standardizare aflată în curs de, după caz. În acest scop, este important ca procesul european de standardizare pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare să demareze rapid, sprijinind prompt respectarea calendarului necesar pentru planificarea infrastructurii necesare în temeiul prezentului regulament, precum și organizarea de licitații și construirea acesteia. De asemenea, este important să se inițieze sau să se accelereze procesele de standardizare pentru o infrastructură de reîncărcare staționară și dinamică armonizată la nivelul Uniunii.

| (72) | Transportul maritim și navigația interioară necesită noi standarde pentru a facilita și a consolida pătrunderea pe piață a combustibililor alternativi, în ceea ce privește aprovizionarea cu energie electrică și hidrogenul, buncherajul metanolului și a amoniacului, precum și standarde pentru schimbul de comunicații între nave și infrastructură. |
| --- | --- |

(72)

Transportul maritim și navigația interioară necesită noi standarde pentru a facilita și a consolida pătrunderea pe piață a combustibililor alternativi, în ceea ce privește aprovizionarea cu energie electrică și hidrogenul, buncherajul metanolului și a amoniacului, precum și standarde pentru schimbul de comunicații între nave și infrastructură.

| (73) | Organizația Maritimă Internațională (OMI) elaborează standarde uniforme, recunoscute la nivel internațional, în materie de siguranță și mediu pentru transportul maritim. Ar trebui evitate conflictele cu standardele internaționale având în vedere natura mondială a transportului maritim. În consecință, Uniunea ar trebui să garanteze că specificațiile tehnice pentru transportul maritim adoptate în temeiul prezentului regulament respectă normele internaționale adoptate de OMI. |
| --- | --- |

(73)

Organizația Maritimă Internațională (OMI) elaborează standarde uniforme, recunoscute la nivel internațional, în materie de siguranță și mediu pentru transportul maritim. Ar trebui evitate conflictele cu standardele internaționale având în vedere natura mondială a transportului maritim. În consecință, Uniunea ar trebui să garanteze că specificațiile tehnice pentru transportul maritim adoptate în temeiul prezentului regulament respectă normele internaționale adoptate de OMI.

| (74) | În aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să consulte grupurile de experți relevante și, în special Forumul pentru transporturi durabile („STF”) și Forumul european pentru un transport naval sustenabil („ESSF”). O astfel de consultare a experților este deosebit de importantă atunci când Comisia intenționează să adopte acte delegate sau de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(74)

În aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să consulte grupurile de experți relevante și, în special Forumul pentru transporturi durabile („STF”) și Forumul european pentru un transport naval sustenabil („ESSF”). O astfel de consultare a experților este deosebit de importantă atunci când Comisia intenționează să adopte acte delegate sau de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament.

| (75) | Infrastructura pentru combustibili alternativi este un domeniu care se dezvoltă cu rapiditate. Lipsa specificațiilor tehnice comune constituie un obstacol în calea creării unei piețe unice a infrastructurii pentru combustibili alternativi. Prin urmare, este necesar să se stabilească specificații tehnice pentru domeniile în care specificațiile tehnice comune sunt necesare, dar încă nu există. În special, specificațiile tehnice respective ar trebui să trateze comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare, comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a software-ului de reîncărcare (back-end), comunicarea privind serviciul de roaming pentru vehicule electrice și comunicarea cu rețeaua electrică, asigurând, în același timp, cel mai înalt nivel de protecție în materie de securitate cibernetică și de protecție a datelor cu caracter personal ale clienților finali. De asemenea, este necesar să se stabilească un cadru de guvernanță adecvat și rolurile diferiților actori implicați în sectorul comunicării vehicul-rețea. În plus, trebuie luate în considerare evoluțiile tehnologice emergente, cum ar fi sistemele rutiere electrice, în special alimentarea dinamică cu energie electrică prin linii electrice aeriene prin intermediul unui pantograf, alimentarea dinamică la nivelul solului prin șine conductoare și alimentarea inductivă cu energie electrică prin bobine încastrate în sol. În ceea ce privește furnizarea datelor, este necesar ca tipurile de date suplimentare, cum ar fi datele referitoare la existența unor instalații care oferă servicii asociate utilizatorilor finali, datele privind metodele de plată acceptate, datele referitoare la limbile disponibile în infrastructură și datele referitoare la furnizarea de servicii de reîncărcare inteligentă și bidirecțională, să fie adăugate la datele privind reîncărcarea accesibilă publicului. |
| --- | --- |

(75)

Infrastructura pentru combustibili alternativi este un domeniu care se dezvoltă cu rapiditate. Lipsa specificațiilor tehnice comune constituie un obstacol în calea creării unei piețe unice a infrastructurii pentru combustibili alternativi. Prin urmare, este necesar să se stabilească specificații tehnice pentru domeniile în care specificațiile tehnice comune sunt necesare, dar încă nu există. În special, specificațiile tehnice respective ar trebui să trateze comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare, comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a software-ului de reîncărcare (back-end), comunicarea privind serviciul de roaming pentru vehicule electrice și comunicarea cu rețeaua electrică, asigurând, în același timp, cel mai înalt nivel de protecție în materie de securitate cibernetică și de protecție a datelor cu caracter personal ale clienților finali. De asemenea, este necesar să se stabilească un cadru de guvernanță adecvat și rolurile diferiților actori implicați în sectorul comunicării vehicul-rețea. În plus, trebuie luate în considerare evoluțiile tehnologice emergente, cum ar fi sistemele rutiere electrice, în special alimentarea dinamică cu energie electrică prin linii electrice aeriene prin intermediul unui pantograf, alimentarea dinamică la nivelul solului prin șine conductoare și alimentarea inductivă cu energie electrică prin bobine încastrate în sol. În ceea ce privește furnizarea datelor, este necesar ca tipurile de date suplimentare, cum ar fi datele referitoare la existența unor instalații care oferă servicii asociate utilizatorilor finali, datele privind metodele de plată acceptate, datele referitoare la limbile disponibile în infrastructură și datele referitoare la furnizarea de servicii de reîncărcare inteligentă și bidirecțională, să fie adăugate la datele privind reîncărcarea accesibilă publicului.

| (76) | În vederea completării prezentului regulament prin stabilirea unor specificații tehnice suplimentare, precum și în vederea modificării prezentului regulament prin adăugarea mai multor tipuri de date, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele tehnice comune pentru o interfață comună a programului de aplicații, pentru a face posibilă desfășurarea unui schimb de date automatizat și uniform între operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului și utilizatorii de date. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(76)

În vederea completării prezentului regulament prin stabilirea unor specificații tehnice suplimentare, precum și în vederea modificării prezentului regulament prin adăugarea mai multor tipuri de date, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele tehnice comune pentru o interfață comună a programului de aplicații, pentru a face posibilă desfășurarea unui schimb de date automatizat și uniform între operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului și utilizatorii de date. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (77) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei referitoare la elaborarea dispozițiilor privind etichetarea, referitoare la formatul, frecvența și calitatea datelor privind punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului care urmează să fie puse la dispoziție și să fie accesibile în temeiul prezentului regulament, precum și la procedura care face posibilă această disponibilitate și accesibilitate. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23). |
| --- | --- |

(77)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei referitoare la elaborarea dispozițiilor privind etichetarea, referitoare la formatul, frecvența și calitatea datelor privind punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului care urmează să fie puse la dispoziție și să fie accesibile în temeiul prezentului regulament, precum și la procedura care face posibilă această disponibilitate și accesibilitate. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23).

| (78) | Piața combustibililor alternativi și, în special, a combustibililor cu zero emisii se află încă într-un stadiu incipient de dezvoltare, iar tehnologia evoluează rapid. Este probabil ca această evoluție să afecteze cererea de combustibili alternativi și, prin urmare, de infrastructură pentru combustibili alternativi în toate modurile de transport. Prin urmare, Comisia ar trebui să prezinte până la 31 decembrie 2024 un raport privind maturitatea tehnologică și a pieței dedicat vehiculelor grele. Raportul respectiv ar trebui să țină seama de primele indicații ale preferințelor pieței și să ia în considerare evoluția tehnologică și evoluția specificațiilor tehnice. Până la 31 decembrie 2026 și ulterior o dată la cinci ani, Comisia ar trebui să reexamineze prezentul regulament. |
| --- | --- |

(78)

Piața combustibililor alternativi și, în special, a combustibililor cu zero emisii se află încă într-un stadiu incipient de dezvoltare, iar tehnologia evoluează rapid. Este probabil ca această evoluție să afecteze cererea de combustibili alternativi și, prin urmare, de infrastructură pentru combustibili alternativi în toate modurile de transport. Prin urmare, Comisia ar trebui să prezinte până la 31 decembrie 2024 un raport privind maturitatea tehnologică și a pieței dedicat vehiculelor grele. Raportul respectiv ar trebui să țină seama de primele indicații ale preferințelor pieței și să ia în considerare evoluția tehnologică și evoluția specificațiilor tehnice. Până la 31 decembrie 2026 și ulterior o dată la cinci ani, Comisia ar trebui să reexamineze prezentul regulament.

| (79) | Având în vedere că prezentul regulament va genera costuri de ajustare și costuri administrative suplimentare, sarcina de reglementare globală pentru sectoarele vizate de prezentul regulament ar trebui să fie reanalizată cu atenție. În acest context, în raportul său de evaluare a funcționării prezentului regulament, Comisia ar trebui să aprecieze măsura în care au fost îndeplinite obiectivele prezentului regulament și măsura în care acesta a influențat competitivitatea sectoarelor relevante. Evaluarea respectivă ar trebui să includă și interacțiunea dintre prezentul regulament și alte acte juridice pertinente ale Uniunii, inclusiv posibilele acțiuni și măsuri care au fost sau ar putea fi întreprinse pentru a reduce presiunea costurilor totale asupra sectoarelor relevante. |
| --- | --- |

(79)

Având în vedere că prezentul regulament va genera costuri de ajustare și costuri administrative suplimentare, sarcina de reglementare globală pentru sectoarele vizate de prezentul regulament ar trebui să fie reanalizată cu atenție. În acest context, în raportul său de evaluare a funcționării prezentului regulament, Comisia ar trebui să aprecieze măsura în care au fost îndeplinite obiectivele prezentului regulament și măsura în care acesta a influențat competitivitatea sectoarelor relevante. Evaluarea respectivă ar trebui să includă și interacțiunea dintre prezentul regulament și alte acte juridice pertinente ale Uniunii, inclusiv posibilele acțiuni și măsuri care au fost sau ar putea fi întreprinse pentru a reduce presiunea costurilor totale asupra sectoarelor relevante.

| (80) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume asigurarea instalării unei infrastructuri suficiente pentru combustibilii alternativi în Uniune, în special pentru autovehicule, trenuri, nave și aeronavele staționare, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere necesitatea de a asigura mobilitatea la nivelul Uniunii a vehiculelor care utilizează combustibili alternativi, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(80)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume asigurarea instalării unei infrastructuri suficiente pentru combustibilii alternativi în Uniune, în special pentru autovehicule, trenuri, nave și aeronavele staționare, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere necesitatea de a asigura mobilitatea la nivelul Uniunii a vehiculelor care utilizează combustibili alternativi, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

| (81) | Prin urmare, Directiva 2014/94/UE ar trebui abrogată. Regulamentele delegate (UE) 2019/1745 (24) și (UE) 2021/1444 (25) ale Comisiei stabilesc specificații tehnice nedatate pentru anumite tipuri de infrastructuri pentru combustibilii alternativi, iar specificațiile respective sunt în prezent datate și enumerate în anexa II la prezentul regulament. Așadar aceste regulamente delegate ar trebui, la rândul lor, abrogate, |
| --- | --- |

(81)

Prin urmare, Directiva 2014/94/UE ar trebui abrogată. Regulamentele delegate (UE) 2019/1745 (24) și (UE) 2021/1444 (25) ale Comisiei stabilesc specificații tehnice nedatate pentru anumite tipuri de infrastructuri pentru combustibilii alternativi, iar specificațiile respective sunt în prezent datate și enumerate în anexa II la prezentul regulament. Așadar aceste regulamente delegate ar trebui, la rândul lor, abrogate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

(1)   Prezentul regulament stabilește obiective naționale obligatorii pentru instalarea unei infrastructuri suficiente pentru combustibili alternativi în Uniune, pentru vehiculele rutiere, trenuri, nave și aeronavele staționare. Acesta stabilește specificații tehnice și cerințe comune privind informarea utilizatorilor, furnizarea de date și cerințele de plată pentru infrastructura pentru combustibili alternativi.

(2)   Prezentul regulament stabilește și norme privind cadrele naționale de politică menționate la articolul 14 care urmează să fie adoptate de statele membre, inclusiv norme privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi acolo unde nu sunt stabilite obiective obligatorii la nivelul Uniunii și privind raportarea referitoare la instalarea unei astfel de infrastructuri.

(3)   Prezentul regulament stabilește un mecanism de raportare pentru a încuraja cooperarea și asigură o monitorizare solidă a progreselor. Mecanismul de raportare se prezintă sub forma unui proces structurat, transparent și iterativ care are loc între Comisie și statele membre în scopul finalizării cadrelor naționale de politică, ținând seama de strategiile locale și regionale existente pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, și de punerea lor în aplicare ulterioară și de acțiunile corespunzătoare ale Comisiei pentru sprijinirea instalării coerente și mai rapide a infrastructurii pentru combustibili alternativi în statele membre.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „accesibilitatea datelor” înseamnă posibilitatea de a solicita și de a obține datele în orice moment într-un format care poate fi citit automat; |
| --- | --- |

1.

„accesibilitatea datelor” înseamnă posibilitatea de a solicita și de a obține datele în orice moment într-un format care poate fi citit automat;

| 2. | „preț ad-hoc” înseamnă prețul pe care operatorul unui punct de reîncărcare sau de realimentare îl percepe unui utilizator final pentru reîncărcare sau realimentare ad-hoc; |
| --- | --- |

2.

„preț ad-hoc” înseamnă prețul pe care operatorul unui punct de reîncărcare sau de realimentare îl percepe unui utilizator final pentru reîncărcare sau realimentare ad-hoc;

| 3. | „de-a lungul rețelei rutiere TEN-T” înseamnă:






  (a) | în ceea ce privește stațiile de reîncărcare cu energie electrică: faptul că sunt situate în rețeaua rutieră TEN-T sau la o distanță de cel mult 3 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire de pe un drum TEN-T; și |
| --- | --- | --- |

3.

„de-a lungul rețelei rutiere TEN-T” înseamnă:

(a)

în ceea ce privește stațiile de reîncărcare cu energie electrică: faptul că sunt situate în rețeaua rutieră TEN-T sau la o distanță de cel mult 3 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire de pe un drum TEN-T; și

| (b) | în ceea ce privește stațiile de realimentare cu hidrogen: faptul că sunt situate în rețeaua rutieră TEN-T sau la o distanță de cel mult 10 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire de pe un drum TEN-T; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește stațiile de realimentare cu hidrogen: faptul că sunt situate în rețeaua rutieră TEN-T sau la o distanță de cel mult 10 km pe șosea de cea mai apropiată ieșire de pe un drum TEN-T;

| 4. | „combustibili alternativi” înseamnă combustibili sau surse de energie care servesc, cel puțin parțial, drept substitut pentru sursele de petrol fosil din energia folosită pentru transporturi și care au potențialul de a contribui la decarbonizarea acesteia și de a îmbunătăți performanța de mediu a sectorului transporturilor, inclusiv:






  (a) | „combustibili alternativi pentru vehicule, trenuri, nave sau aeronave cu zero emisii”:






  — | energie electrică; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

„combustibili alternativi” înseamnă combustibili sau surse de energie care servesc, cel puțin parțial, drept substitut pentru sursele de petrol fosil din energia folosită pentru transporturi și care au potențialul de a contribui la decarbonizarea acesteia și de a îmbunătăți performanța de mediu a sectorului transporturilor, inclusiv:

(a)

„combustibili alternativi pentru vehicule, trenuri, nave sau aeronave cu zero emisii”:

—

energie electrică;

| — | hidrogen; |
| --- | --- |

—

hidrogen;

| — | amoniac; |
| --- | --- |

—

amoniac;

| (b) | „combustibili din surse regenerabile”:






  — | combustibilii din biomasă, inclusiv biogazul, și biocombustibilii, în sensul definiției de la articolul 2 punctele 27, 28 și 33 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(b)

„combustibili din surse regenerabile”:

—

combustibilii din biomasă, inclusiv biogazul, și biocombustibilii, în sensul definiției de la articolul 2 punctele 27, 28 și 33 din Directiva (UE) 2018/2001;

| — | combustibilii sintetici și parafinici, inclusiv amoniacul, produși din surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

—

combustibilii sintetici și parafinici, inclusiv amoniacul, produși din surse regenerabile de energie;

| (c) | „combustibili alternativi din surse neregenerabile și combustibili fosili de tranziție”:






  — | gaz natural în stare gazoasă (gaz natural comprimat – GNC) și în stare lichidă (gaz natural lichefiat –GNL); |
| --- | --- | --- |

(c)

„combustibili alternativi din surse neregenerabile și combustibili fosili de tranziție”:

—

gaz natural în stare gazoasă (gaz natural comprimat – GNC) și în stare lichidă (gaz natural lichefiat –GNL);

| — | gaz petrolier lichefiat (GPL); |
| --- | --- |

—

gaz petrolier lichefiat (GPL);

| — | combustibili sintetici și parafinici produși din surse neregenerabile de energie; |
| --- | --- |

—

combustibili sintetici și parafinici produși din surse neregenerabile de energie;

| 5. | „poziție de staționare cu contact” înseamnă o poziție de staționare într-o zonă desemnată a platformei unui aeroport, care este echipată cu o pasarelă de îmbarcare pentru pasageri; |
| --- | --- |

5.

„poziție de staționare cu contact” înseamnă o poziție de staționare într-o zonă desemnată a platformei unui aeroport, care este echipată cu o pasarelă de îmbarcare pentru pasageri;

| 6. | „poziție de staționare la distanță” înseamnă o poziție de staționare într-o zonă desemnată a platformei unui aeroport, care nu este echipat cu o pasarelă de îmbarcare pentru pasageri; |
| --- | --- |

6.

„poziție de staționare la distanță” înseamnă o poziție de staționare într-o zonă desemnată a platformei unui aeroport, care nu este echipat cu o pasarelă de îmbarcare pentru pasageri;

| 7. | „aeroport din rețeaua centrală TEN-T sau aeroport din rețeaua globală TEN-T” înseamnă un aeroport astfel cum este menționat și clasificat în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

7.

„aeroport din rețeaua centrală TEN-T sau aeroport din rețeaua globală TEN-T” înseamnă un aeroport astfel cum este menționat și clasificat în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

| 8. | „autentificare automată” înseamnă autentificarea unui vehicul la un punct de reîncărcare prin conectorul de reîncărcare sau prin telematică; |
| --- | --- |

8.

„autentificare automată” înseamnă autentificarea unui vehicul la un punct de reîncărcare prin conectorul de reîncărcare sau prin telematică;

| 9. | „disponibilitatea datelor” înseamnă existența datelor într-un format digital care poate fi citit automat; |
| --- | --- |

9.

„disponibilitatea datelor” înseamnă existența datelor într-un format digital care poate fi citit automat;

| 10. | „vehicul electric cu baterie” înseamnă un vehicul electric care funcționează exclusiv antrenat de motorul electric, fără a utiliza nicio sursă secundară de propulsie; |
| --- | --- |

10.

„vehicul electric cu baterie” înseamnă un vehicul electric care funcționează exclusiv antrenat de motorul electric, fără a utiliza nicio sursă secundară de propulsie;

| 11. | „reîncărcare bidirecțională” înseamnă o operațiune de reîncărcare inteligentă în care direcția fluxului de energie electrică poate fi inversată, permițând circulația energiei electrice de la baterie la punctul de reîncărcare la care este conectată; |
| --- | --- |

11.

„reîncărcare bidirecțională” înseamnă o operațiune de reîncărcare inteligentă în care direcția fluxului de energie electrică poate fi inversată, permițând circulația energiei electrice de la baterie la punctul de reîncărcare la care este conectată;

| 12. | „conector” înseamnă interfața fizică dintre punctul de reîncărcare sau de realimentare și vehicul, prin care se transferă combustibilul sau energia electrică; |
| --- | --- |

12.

„conector” înseamnă interfața fizică dintre punctul de reîncărcare sau de realimentare și vehicul, prin care se transferă combustibilul sau energia electrică;

| 13. | „transport aerian comercial” înseamnă transport aerian comercial în sensul definiției de la articolul 3 punctul 24 din Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (26); |
| --- | --- |

13.

„transport aerian comercial” înseamnă transport aerian comercial în sensul definiției de la articolul 3 punctul 24 din Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (26);

26

| 14. | „navă container” înseamnă o navă proiectată exclusiv pentru transportul containerelor în cală și pe punte; |
| --- | --- |

14.

„navă container” înseamnă o navă proiectată exclusiv pentru transportul containerelor în cală și pe punte;

| 15. | „plată bazată pe contract” înseamnă o plată pentru un serviciu de reîncărcare sau de realimentare de la utilizatorul final către un furnizor de servicii de mobilitate pe baza unui contract încheiat între utilizatorul final respectiv și furnizorul de servicii de mobilitate respectiv; |
| --- | --- |

15.

„plată bazată pe contract” înseamnă o plată pentru un serviciu de reîncărcare sau de realimentare de la utilizatorul final către un furnizor de servicii de mobilitate pe baza unui contract încheiat între utilizatorul final respectiv și furnizorul de servicii de mobilitate respectiv;

| 16. | „utilizator de date” înseamnă orice autoritate publică, autoritate rutieră, operator rutier, operator al unui punct de reîncărcare și de realimentare, organizație de cercetare sau neguvernamentală, furnizor de servicii de mobilitate, platformă de e-roaming, furnizor de hărți digitale sau orice altă entitate interesată să utilizeze date pentru a furniza informații, a crea servicii sau a efectua cercetări sau analize privind infrastructura pentru combustibili alternativi; |
| --- | --- |

16.

„utilizator de date” înseamnă orice autoritate publică, autoritate rutieră, operator rutier, operator al unui punct de reîncărcare și de realimentare, organizație de cercetare sau neguvernamentală, furnizor de servicii de mobilitate, platformă de e-roaming, furnizor de hărți digitale sau orice altă entitate interesată să utilizeze date pentru a furniza informații, a crea servicii sau a efectua cercetări sau analize privind infrastructura pentru combustibili alternativi;

| 17. | „punct de reîncărcare conectat digital” înseamnă un punct de reîncărcare care poate trimite și primi informații în timp real, poate comunica bidirecțional cu rețeaua de energie electrică și cu vehiculul electric și care poate fi monitorizat și controlat de la distanță, inclusiv pentru a începe și a opri sesiunea de reîncărcare și pentru a măsura fluxurile de energie electrică; |
| --- | --- |

17.

„punct de reîncărcare conectat digital” înseamnă un punct de reîncărcare care poate trimite și primi informații în timp real, poate comunica bidirecțional cu rețeaua de energie electrică și cu vehiculul electric și care poate fi monitorizat și controlat de la distanță, inclusiv pentru a începe și a opri sesiunea de reîncărcare și pentru a măsura fluxurile de energie electrică;

| 18. | „operator de distribuție” înseamnă un operator de distribuție în sensul definiției de la articolul 2 punctul 29 din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

18.

„operator de distribuție” înseamnă un operator de distribuție în sensul definiției de la articolul 2 punctul 29 din Directiva (UE) 2019/944;

| 19. | „distribuitor” înseamnă un „distribuitor” în sensul definiției de la articolul 3 punctul 43 din Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului (27); |
| --- | --- |

19.

„distribuitor” înseamnă un „distribuitor” în sensul definiției de la articolul 3 punctul 43 din Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului (27);

27

| 20. | „date dinamice” înseamnă date care se schimbă frecvent sau în mod regulat; |
| --- | --- |

20.

„date dinamice” înseamnă date care se schimbă frecvent sau în mod regulat;

| 21. | „sistem rutier electric” înseamnă o instalație fizică de-a lungul unui drum pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric în timp ce vehiculul este în mișcare; |
| --- | --- |

21.

„sistem rutier electric” înseamnă o instalație fizică de-a lungul unui drum pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric în timp ce vehiculul este în mișcare;

| 22. | „vehicul electric” înseamnă un autovehicul dotat cu un grup propulsor care cuprinde cel puțin un dispozitiv electric nonperiferic drept convertor de energie cu un sistem electric reîncărcabil de stocare a energiei, care poate fi reîncărcat extern; |
| --- | --- |

22.

„vehicul electric” înseamnă un autovehicul dotat cu un grup propulsor care cuprinde cel puțin un dispozitiv electric nonperiferic drept convertor de energie cu un sistem electric reîncărcabil de stocare a energiei, care poate fi reîncărcat extern;

| 23. | „alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare” înseamnă furnizarea de energie electrică unei aeronave prin intermediul unei interfețe fixe sau mobile standardizate atunci când aeronava staționează într-o poziție de staționare cu contact sau într-o poziție de staționare la distanță; |
| --- | --- |

23.

„alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare” înseamnă furnizarea de energie electrică unei aeronave prin intermediul unei interfețe fixe sau mobile standardizate atunci când aeronava staționează într-o poziție de staționare cu contact sau într-o poziție de staționare la distanță;

| 24. | „utilizator final” înseamnă o persoană fizică sau juridică care cumpără un combustibil alternativ pentru utilizare directă într-un vehicul; |
| --- | --- |

24.

„utilizator final” înseamnă o persoană fizică sau juridică care cumpără un combustibil alternativ pentru utilizare directă într-un vehicul;

| 25. | „roaming electronic” înseamnă schimbul de date și de plăți între operatorul unui punct de reîncărcare sau de realimentare și un furnizor de servicii de mobilitate de la care un utilizator final achiziționează un serviciu de reîncărcare sau de realimentare; |
| --- | --- |

25.

„roaming electronic” înseamnă schimbul de date și de plăți între operatorul unui punct de reîncărcare sau de realimentare și un furnizor de servicii de mobilitate de la care un utilizator final achiziționează un serviciu de reîncărcare sau de realimentare;

| 26. | „platformă de roaming electronic” înseamnă o platformă care conectează actorii de pe piață, în special furnizorii de servicii de mobilitate, și operatorii de puncte de reîncărcare sau de realimentare, pentru a permite furnizarea de servicii între aceștia, inclusiv serviciile de roaming electronic; |
| --- | --- |

26.

„platformă de roaming electronic” înseamnă o platformă care conectează actorii de pe piață, în special furnizorii de servicii de mobilitate, și operatorii de puncte de reîncărcare sau de realimentare, pentru a permite furnizarea de servicii între aceștia, inclusiv serviciile de roaming electronic;

| 27. | „standard european” înseamnă un „standard european” în sensul definiției de la articolul 2 punctul 1 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012; |
| --- | --- |

27.

„standard european” înseamnă un „standard european” în sensul definiției de la articolul 2 punctul 1 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012;

| 28. | „aviație generală” înseamnă toate operațiunile de aviație civilă, altele decât serviciile aeriene regulate și operațiunile de transport aerian neregulate contra cost sau prin închiriere; |
| --- | --- |

28.

„aviație generală” înseamnă toate operațiunile de aviație civilă, altele decât serviciile aeriene regulate și operațiunile de transport aerian neregulate contra cost sau prin închiriere;

| 29. | „tonaj brut” (GT) înseamnă tonaj brut în sensul definiției de la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (28); |
| --- | --- |

29.

„tonaj brut” (GT) înseamnă tonaj brut în sensul definiției de la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (28);

28

| 30. | „vehicul greu” înseamnă un autovehicul din categoria M2, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), un autovehicul din categoria M3, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), un autovehicul din categoria N2, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (ii), sau un autovehicul din categoria N3, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2018/858; |
| --- | --- |

30.

„vehicul greu” înseamnă un autovehicul din categoria M2, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), un autovehicul din categoria M3, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), un autovehicul din categoria N2, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (ii), sau un autovehicul din categoria N3, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2018/858;

2

3

2

3

| 31. | „punct de reîncărcare de putere înaltă” înseamnă un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire mai mare de 22 kW pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric; |
| --- | --- |

31.

„punct de reîncărcare de putere înaltă” înseamnă un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire mai mare de 22 kW pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric;

| 32. | „ambarcațiune de pasageri de mare viteză” înseamnă o ambarcațiune în sensul definiției din regula 1 de la capitolul X din Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare din 1974 (SOLAS 74), care transportă mai mult de 12 pasageri; |
| --- | --- |

32.

„ambarcațiune de pasageri de mare viteză” înseamnă o ambarcațiune în sensul definiției din regula 1 de la capitolul X din Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare din 1974 (SOLAS 74), care transportă mai mult de 12 pasageri;

| 33. | „vehicul ușor” înseamnă un autovehicul din categoria M1, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (i), sau un autovehicul din categoria N1, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) 2018/858; |
| --- | --- |

33.

„vehicul ușor” înseamnă un autovehicul din categoria M1, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (i), sau un autovehicul din categoria N1, astfel cum figurează la articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) 2018/858;

1

1

| 34. | „metan lichefiat” înseamnă GNL, biogaz lichefiat sau metan lichefiat sintetic, inclusiv amestecurile acestor combustibili; |
| --- | --- |

34.

„metan lichefiat” înseamnă GNL, biogaz lichefiat sau metan lichefiat sintetic, inclusiv amestecurile acestor combustibili;

| 35. | „producător” înseamnă un producător în sensul definiției de la articolul 3 punctul 40 din Regulamentul (UE) 2018/858; |
| --- | --- |

35.

„producător” înseamnă un producător în sensul definiției de la articolul 3 punctul 40 din Regulamentul (UE) 2018/858;

| 36. | „furnizor de servicii de mobilitate” înseamnă o persoană juridică care furnizează servicii în schimbul unei remunerații către un utilizator final, inclusiv vânzarea unor servicii de reîncărcare sau de realimentare; |
| --- | --- |

36.

„furnizor de servicii de mobilitate” înseamnă o persoană juridică care furnizează servicii în schimbul unei remunerații către un utilizator final, inclusiv vânzarea unor servicii de reîncărcare sau de realimentare;

| 37. | „punct de reîncărcare de putere normală” înseamnă un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire mai mare de 22 kW pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric; |
| --- | --- |

37.

„punct de reîncărcare de putere normală” înseamnă un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire mai mare de 22 kW pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric;

| 38. | „punct național de acces” înseamnă o interfață digitală creată de un stat membru, care constituie un punct unic de acces la date; |
| --- | --- |

38.

„punct național de acces” înseamnă o interfață digitală creată de un stat membru, care constituie un punct unic de acces la date;

| 39. | „operator al unui punct de reîncărcare” înseamnă entitatea care răspunde de gestionarea și exploatarea unui punct de reîncărcare și care furnizează un serviciu de reîncărcare utilizatorilor finali, inclusiv în numele și în contul unui furnizor de servicii de mobilitate; |
| --- | --- |

39.

„operator al unui punct de reîncărcare” înseamnă entitatea care răspunde de gestionarea și exploatarea unui punct de reîncărcare și care furnizează un serviciu de reîncărcare utilizatorilor finali, inclusiv în numele și în contul unui furnizor de servicii de mobilitate;

| 40. | „operator al unui punct de realimentare” înseamnă entitatea care răspunde de gestionarea și exploatarea unui punct de realimentare și care furnizează un serviciu de realimentare utilizatorilor finali, inclusiv în numele și în contul unui furnizor de servicii de mobilitate; |
| --- | --- |

40.

„operator al unui punct de realimentare” înseamnă entitatea care răspunde de gestionarea și exploatarea unui punct de realimentare și care furnizează un serviciu de realimentare utilizatorilor finali, inclusiv în numele și în contul unui furnizor de servicii de mobilitate;

| 41. | „navă de pasageri” înseamnă o navă care transportă mai mult de 12 pasageri, inclusiv nave de croazieră, nave de pasageri de mare viteză și nave de pasageri de tip Ro-Ro; |
| --- | --- |

41.

„navă de pasageri” înseamnă o navă care transportă mai mult de 12 pasageri, inclusiv nave de croazieră, nave de pasageri de mare viteză și nave de pasageri de tip Ro-Ro;

| 42. | „serviciu de plată” înseamnă serviciu de plată, în sensul definiției de la articolul 4 punctul 3 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (29); |
| --- | --- |

42.

„serviciu de plată” înseamnă serviciu de plată, în sensul definiției de la articolul 4 punctul 3 din Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (29);

29

| 43. | „vehicul electric hibrid reîncărcabil” înseamnă un vehicul electric echipat cu motor cu ardere internă convențional combinat cu un sistem de propulsie electric, care poate fi reîncărcat de la o sursă de energie electrică externă; |
| --- | --- |

43.

„vehicul electric hibrid reîncărcabil” înseamnă un vehicul electric echipat cu motor cu ardere internă convențional combinat cu un sistem de propulsie electric, care poate fi reîncărcat de la o sursă de energie electrică externă;

| 44. | „putere de ieșire” înseamnă puterea maximă teoretică, exprimată în kW, pe care o poate furniza un punct, o stație, un grup de reîncărcare sau o instalație de alimentare cu energie electrică de la mal vehiculelor sau navelor conectate la punctul, stația, grupul sau instalația de reîncărcare respectivă; |
| --- | --- |

44.

„putere de ieșire” înseamnă puterea maximă teoretică, exprimată în kW, pe care o poate furniza un punct, o stație, un grup de reîncărcare sau o instalație de alimentare cu energie electrică de la mal vehiculelor sau navelor conectate la punctul, stația, grupul sau instalația de reîncărcare respectivă;

| 45. | „infrastructură pentru combustibili alternativi accesibilă publicului” înseamnă o infrastructură pentru combustibili alternativi care este situată într-un amplasament sau o incintă deschise publicului, indiferent dacă infrastructura pentru combustibili alternativi este situată pe o proprietate publică sau privată, indiferent dacă se aplică limitări sau condiții în ceea ce privește accesul la amplasament sau incintă și indiferent de condițiile aplicabile de utilizare a infrastructurii pentru combustibili alternativi; |
| --- | --- |

45.

„infrastructură pentru combustibili alternativi accesibilă publicului” înseamnă o infrastructură pentru combustibili alternativi care este situată într-un amplasament sau o incintă deschise publicului, indiferent dacă infrastructura pentru combustibili alternativi este situată pe o proprietate publică sau privată, indiferent dacă se aplică limitări sau condiții în ceea ce privește accesul la amplasament sau incintă și indiferent de condițiile aplicabile de utilizare a infrastructurii pentru combustibili alternativi;

| 46. | „cod de răspuns rapid” (cod QR) înseamnă o codificare și vizualizare a datelor conformă cu ISO/IEC 18004:2015; |
| --- | --- |

46.

„cod de răspuns rapid” (cod QR) înseamnă o codificare și vizualizare a datelor conformă cu ISO/IEC 18004:2015;

| 47. | „reîncărcare ad-hoc” înseamnă un serviciu de reîncărcare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau să inițieze o relație comercială cu operatorul punctului de reîncărcare respectiv, care presupune mai mult decât simpla achiziționare a serviciului de reîncărcare; |
| --- | --- |

47.

„reîncărcare ad-hoc” înseamnă un serviciu de reîncărcare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau să inițieze o relație comercială cu operatorul punctului de reîncărcare respectiv, care presupune mai mult decât simpla achiziționare a serviciului de reîncărcare;

| 48. | „punct de reîncărcare” înseamnă o interfață fixă sau mobilă, conectată sau neconectată la rețea, pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric, care, deși poate avea unul sau mai mulți conectori adaptați diferitelor tipuri de conectori, este capabilă să reîncarce un singur vehicul electric o dată și care exclude dispozitivele cu o putere de ieșire mai mică sau egală cu 3,7 kW al căror scop principal nu este reîncărcarea vehiculelor electrice; |
| --- | --- |

48.

„punct de reîncărcare” înseamnă o interfață fixă sau mobilă, conectată sau neconectată la rețea, pentru transferul de energie electrică către un vehicul electric, care, deși poate avea unul sau mai mulți conectori adaptați diferitelor tipuri de conectori, este capabilă să reîncarce un singur vehicul electric o dată și care exclude dispozitivele cu o putere de ieșire mai mică sau egală cu 3,7 kW al căror scop principal nu este reîncărcarea vehiculelor electrice;

| 49. | „punct, stație sau grup de reîncărcare destinat vehiculelor ușoare” înseamnă un punct, o stație sau un grup de reîncărcare destinat reîncărcării vehiculelor ușoare, datorită proiectării specifice a conectorilor/prizelor sau a proiectării spațiului de parcare adiacent punctului, stației sau grupului de reîncărcare sau ambelor; |
| --- | --- |

49.

„punct, stație sau grup de reîncărcare destinat vehiculelor ușoare” înseamnă un punct, o stație sau un grup de reîncărcare destinat reîncărcării vehiculelor ușoare, datorită proiectării specifice a conectorilor/prizelor sau a proiectării spațiului de parcare adiacent punctului, stației sau grupului de reîncărcare sau ambelor;

| 50. | „punct, stație sau grup de reîncărcare destinat vehiculelor grele” înseamnă un punct, o stație sau un grup de reîncărcare destinat reîncărcării vehiculelor grele, fie datorită proiectării specifice a conectorilor/prizelor, fie datorită proiectării spațiului de parcare adiacent punctului, stației sau grupului de reîncărcare sau datorită ambelor; |
| --- | --- |

50.

„punct, stație sau grup de reîncărcare destinat vehiculelor grele” înseamnă un punct, o stație sau un grup de reîncărcare destinat reîncărcării vehiculelor grele, fie datorită proiectării specifice a conectorilor/prizelor, fie datorită proiectării spațiului de parcare adiacent punctului, stației sau grupului de reîncărcare sau datorită ambelor;

| 51. | „grup de reîncărcare” înseamnă una sau mai multe stații de reîncărcare situate într-un anumit loc; |
| --- | --- |

51.

„grup de reîncărcare” înseamnă una sau mai multe stații de reîncărcare situate într-un anumit loc;

| 52. | „stație de reîncărcare” înseamnă o instalație fizică situată într-un anumit loc, formată din unul sau mai multe puncte de reîncărcare; |
| --- | --- |

52.

„stație de reîncărcare” înseamnă o instalație fizică situată într-un anumit loc, formată din unul sau mai multe puncte de reîncărcare;

| 53. | „serviciu de reîncărcare” înseamnă vânzarea sau furnizarea de energie electrică, inclusiv servicii conexe, prin intermediul unui punct de reîncărcare accesibil publicului; |
| --- | --- |

53.

„serviciu de reîncărcare” înseamnă vânzarea sau furnizarea de energie electrică, inclusiv servicii conexe, prin intermediul unui punct de reîncărcare accesibil publicului;

| 54. | „sesiune de reîncărcare” înseamnă procesul complet de reîncărcare a unui vehicul într-un punct de reîncărcare accesibil publicului din momentul în care vehiculul este conectat până la momentul în care vehiculul este deconectat; |
| --- | --- |

54.

„sesiune de reîncărcare” înseamnă procesul complet de reîncărcare a unui vehicul într-un punct de reîncărcare accesibil publicului din momentul în care vehiculul este conectat până la momentul în care vehiculul este deconectat;

| 55. | „realimentare ad-hoc” înseamnă un serviciu de realimentare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau o relație comercială cu operatorul punctului de realimentare respectiv care depășește o simplă achiziționare a serviciului de reîncărcare; |
| --- | --- |

55.

„realimentare ad-hoc” înseamnă un serviciu de realimentare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau o relație comercială cu operatorul punctului de realimentare respectiv care depășește o simplă achiziționare a serviciului de reîncărcare;

| 56. | „punct de realimentare” înseamnă o instalație de realimentare pentru furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos, printr-o instalație fixă sau mobilă, care poate realimenta un singur vehicul, un singur tren, o singură navă sau o singură aeronavă o dată; |
| --- | --- |

56.

„punct de realimentare” înseamnă o instalație de realimentare pentru furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos, printr-o instalație fixă sau mobilă, care poate realimenta un singur vehicul, un singur tren, o singură navă sau o singură aeronavă o dată;

| 57. | „serviciu de realimentare cu combustibil” înseamnă vânzarea sau furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos prin intermediul unui punct de realimentare accesibil publicului; |
| --- | --- |

57.

„serviciu de realimentare cu combustibil” înseamnă vânzarea sau furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos prin intermediul unui punct de realimentare accesibil publicului;

| 58. | „sesiune de realimentare cu combustibil” înseamnă procesul complet de realimentare a unui vehicul într-un punct de realimentare accesibil publicului din momentul în care vehiculul este conectat până la momentul în care vehiculul este deconectat; |
| --- | --- |

58.

„sesiune de realimentare cu combustibil” înseamnă procesul complet de realimentare a unui vehicul într-un punct de realimentare accesibil publicului din momentul în care vehiculul este conectat până la momentul în care vehiculul este deconectat;

| 59. | „stație de realimentare” înseamnă o singură instalație fizică situată într-un anumit loc, formată din unul sau mai multe puncte de realimentare; |
| --- | --- |

59.

„stație de realimentare” înseamnă o singură instalație fizică situată într-un anumit loc, formată din unul sau mai multe puncte de realimentare;

| 60. | „autoritate de reglementare” înseamnă o autoritate de reglementare desemnată de fiecare stat membru în temeiul articolului 57 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

60.

„autoritate de reglementare” înseamnă o autoritate de reglementare desemnată de fiecare stat membru în temeiul articolului 57 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/944;

| 61. | „energie din surse regenerabile” înseamnă energie din surse regenerabile în sensul definiției de la articolul 2 al doilea paragraf punctul 1 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

61.

„energie din surse regenerabile” înseamnă energie din surse regenerabile în sensul definiției de la articolul 2 al doilea paragraf punctul 1 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 62. | „navă de pasageri de tip Ro-Ro” înseamnă o navă echipată cu dispozitive care permit îmbarcarea și debarcarea vehiculelor rutiere sau feroviare pe propriile roți și care transportă mai mult de 12 pasageri; |
| --- | --- |

62.

„navă de pasageri de tip Ro-Ro” înseamnă o navă echipată cu dispozitive care permit îmbarcarea și debarcarea vehiculelor rutiere sau feroviare pe propriile roți și care transportă mai mult de 12 pasageri;

| 63. | „zonă de parcare sigură și securizată” înseamnă o zonă de parcare accesibilă conducătorilor auto care transportă mărfuri sau pasageri, care a fost certificată în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2022/1012 al Comisiei (30); |
| --- | --- |

63.

„zonă de parcare sigură și securizată” înseamnă o zonă de parcare accesibilă conducătorilor auto care transportă mărfuri sau pasageri, care a fost certificată în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2022/1012 al Comisiei (30);

30

| 64. | „alimentarea cu energie electrică de la mal” înseamnă furnizarea de energie electrică de la mal prin intermediul unei interfețe fixe sau mobile standardizate către navele maritime sau navele de navigație interioară amarate la cheu; |
| --- | --- |

64.

„alimentarea cu energie electrică de la mal” înseamnă furnizarea de energie electrică de la mal prin intermediul unei interfețe fixe sau mobile standardizate către navele maritime sau navele de navigație interioară amarate la cheu;

| 65. | „reîncărcare inteligentă” înseamnă o operațiune de reîncărcare în cazul căreia intensitatea energiei electrice furnizate bateriei este ajustată în timp real, pe baza informațiilor primite prin intermediul comunicațiilor electronice; |
| --- | --- |

65.

„reîncărcare inteligentă” înseamnă o operațiune de reîncărcare în cazul căreia intensitatea energiei electrice furnizate bateriei este ajustată în timp real, pe baza informațiilor primite prin intermediul comunicațiilor electronice;

| 66. | „date statice” înseamnă date care nu se modifică frecvent sau în mod regulat; |
| --- | --- |

66.

„date statice” înseamnă date care nu se modifică frecvent sau în mod regulat;

| 67. | „rețeaua globală TEN-T” înseamnă o rețea globală în înțelesul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

67.

„rețeaua globală TEN-T” înseamnă o rețea globală în înțelesul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

| 68. | „rețeaua centrală TEN-T” înseamnă o rețea centrală în înțelesul articolului 38 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

68.

„rețeaua centrală TEN-T” înseamnă o rețea centrală în înțelesul articolului 38 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

| 69. | „port interior din rețeaua centrală TEN-T sau port interior din rețeaua globală TEN-T” înseamnă un port situat pe căi navigabile interioare din rețeaua centrală TEN-T sau din rețeaua globală TEN-T, astfel cum sunt enumerate și clasificate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

69.

„port interior din rețeaua centrală TEN-T sau port interior din rețeaua globală TEN-T” înseamnă un port situat pe căi navigabile interioare din rețeaua centrală TEN-T sau din rețeaua globală TEN-T, astfel cum sunt enumerate și clasificate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

| 70. | „port maritim din rețeaua centrală TEN-T sau port maritim din rețeaua globală TEN-T” înseamnă un port maritim din rețeaua centrală TEN-T sau din rețeaua globală TEN-T, astfel cum sunt enumerate și clasificate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

70.

„port maritim din rețeaua centrală TEN-T sau port maritim din rețeaua globală TEN-T” înseamnă un port maritim din rețeaua centrală TEN-T sau din rețeaua globală TEN-T, astfel cum sunt enumerate și clasificate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

| 71. | „operator de transport și de sistem” înseamnă un operator de transport și de sistem în sensul definiției de la articolul 2 punctul 35 din Directiva (UE) 2019/944; |
| --- | --- |

71.

„operator de transport și de sistem” înseamnă un operator de transport și de sistem în sensul definiției de la articolul 2 punctul 35 din Directiva (UE) 2019/944;

| 72. | „nod urban” înseamnă un nod urban în sensul definiției de la articolul 3 litera (p) din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. |
| --- | --- |

72.

„nod urban” înseamnă un nod urban în sensul definiției de la articolul 3 litera (p) din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013.

Articolul 3

Obiective pentru infrastructura de reîncărcare destinată vehiculelor electrice ușoare

(1)   Statele membre se asigură că pe teritoriul lor sunt instalate stații de reîncărcare pentru vehicule electrice ușoare accesibile publicului, într-un mod proporțional cu gradul de utilizare al vehiculelor electrice ușoare și că acestea furnizează o putere suficientă de ieșire pentru respectivele vehicule.

În acest scop, statele membre se asigură că, la sfârșitul fiecărui an, începând cu 2024, sunt îndeplinite cumulativ următoarele obiective privind puterea de ieșire:

| (a) | pentru fiecare vehicul electric ușor cu baterie înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,3 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului; și |
| --- | --- |

(a)

pentru fiecare vehicul electric ușor cu baterie înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,3 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului; și

| (b) | pentru fiecare vehicul electric hibrid reîncărcabil ușor înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 0,80 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului. |
| --- | --- |

(b)

pentru fiecare vehicul electric hibrid reîncărcabil ușor înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 0,80 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului.

(2)   Atunci când ponderea vehiculelor electrice ușoare cu baterie din totalul parcului de vehicule ușoare înmatriculate pe teritoriul unui stat membru atinge cel puțin 15 %, iar statul membru respectiv demonstrează că punerea în aplicare a cerințelor prevăzute la alineatul (1) al doilea paragraf are efecte negative în acel stat membru prin descurajarea investițiilor private și nu mai este justificată, acesta poate prezenta Comisiei o cerere motivată de autorizare a aplicării unor cerințe reduse în ceea ce privește nivelul puterii totale de ieșire sau a încetării aplicării unor asemenea cerințe.

(3)   În termen de șase luni de la primirea unei cereri motivate, transmise în temeiul alineatului (2), Comisia adoptă o decizie motivată în fiecare caz.

(4)   Statele membre asigură o acoperire minimă a punctelor de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice ușoare, situate în rețeaua rutieră de pe teritoriul lor.

În acest scop, statele membre se asigură că:

| (a) | de-a lungul rețelei rutiere centrale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:






  (i) | până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 400 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW; |
| --- | --- | --- |

(a)

de-a lungul rețelei rutiere centrale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:

(i)

până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 400 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

| (ii) | până la 31 decembrie 2027, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW; |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2027, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

| (b) | de-a lungul rețelei rutiere globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:






  (i) | până la 31 decembrie 2027, de-a lungul a cel puțin 50 % din lungimea rețelei rutiere globale TEN-T, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW; |
| --- | --- | --- |

(b)

de-a lungul rețelei rutiere globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:

(i)

până la 31 decembrie 2027, de-a lungul a cel puțin 50 % din lungimea rețelei rutiere globale TEN-T, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

| (ii) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW; |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

| (iii) | până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW. |
| --- | --- |

(iii)

până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW.

(5)   Calcularea procentului din lungimea rețelei rutiere globale TEN-T menționat la alineatul (4) litera (b) punctul (i) se bazează pe următoarele elemente:

| (a) | pentru calcularea numitorului: lungimea totală a rețelei rutiere globale TEN-T pe teritoriul statului membru; |
| --- | --- |

(a)

pentru calcularea numitorului: lungimea totală a rețelei rutiere globale TEN-T pe teritoriul statului membru;

| (b) | pentru calcularea numărătorului: lungimea cumulată a tronsoanelor rețelei rutiere globale TEN-T dintre două grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice ușoare care îndeplinesc cerințele prevăzute la alineatul (4) litera (b) punctul (i), excluzând orice tronson al rețelei rutiere globale TEN-T dintre două din aceste grupuri de reîncărcare care se află la o distanță mai mare de 60 km unul de celălalt. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului: lungimea cumulată a tronsoanelor rețelei rutiere globale TEN-T dintre două grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice ușoare care îndeplinesc cerințele prevăzute la alineatul (4) litera (b) punctul (i), excluzând orice tronson al rețelei rutiere globale TEN-T dintre două din aceste grupuri de reîncărcare care se află la o distanță mai mare de 60 km unul de celălalt.

(6)   Un singur grup de reîncărcare accesibil publicului destinat vehiculelor electrice ușoare poate fi instalat de-a lungul rețelei rutiere TEN-T pentru ambele direcții de deplasare, cu condiția ca:

| (a) | grupul de reîncărcare respectiv să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare; |
| --- | --- |

(a)

grupul de reîncărcare respectiv să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare;

| (b) | grupul de reîncărcare respectiv să fie semnalizat corespunzător; și |
| --- | --- |

(b)

grupul de reîncărcare respectiv să fie semnalizat corespunzător; și

| (c) | cerințele stabilite la alineatul (4) în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor de reîncărcare unice aplicabile pentru o singură direcție de deplasare să fie respectate pentru ambele direcții de deplasare. |
| --- | --- |

(c)

cerințele stabilite la alineatul (4) în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor de reîncărcare unice aplicabile pentru o singură direcție de deplasare să fie respectate pentru ambele direcții de deplasare.

(7)   Prin derogare de la alineatul (4) de la prezentul articol, de-a lungul drumurilor din rețeaua TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 8 500 de vehicule ușoare și dacă instalarea infrastructurii nu poate fi justificată în ceea ce privește rentabilitatea socioeconomică, statele membre pot prevedea ca un grup de reîncărcare accesibil publicului destinat vehiculelor electrice ușoare să deservească ambele direcții de deplasare, cu condiția ca cerințele prevăzute la alineatul (4) de la prezentul articol să fie îndeplinite în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor unice de reîncărcare aplicabile pentru o singură direcție de deplasare, și ca grupul de reîncărcare respectiv să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare și să fie semnalizat în mod adecvat. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la toate cazurile în care au făcut uz de derogarea menționată la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(8)   Prin derogare de la alineatul (4) de la prezentul articol, de-a lungul drumurilor din rețeaua TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 8 500 de vehicule ușoare și dacă instalarea infrastructurii nu poate fi justificată în ceea ce privește rentabilitatea socioeconomică, statele membre pot reduce cu până la 50 % puterea de ieșire totală a unui grup de reîncărcare accesibil publicului destinat vehiculelor ușoare, necesară în temeiul alineatului (4) de la prezentul articol, cu condiția ca grupul de reîncărcare respectiv să deservească o singură direcție de deplasare și ca cerințele prevăzute la alineatul (4) de la prezentul articol în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor de reîncărcare unice să fie respectate. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la toate cazurile în care au făcut uz de derogarea menționată la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(9)   Prin derogare de la cerința referitoare la distanța maximă de 60 km dintre grupurile de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare, prevăzută la alineatul (4) literele (a) și (b) de la prezentul articol, statele membre pot permite o distanță mai mare, de până la 100 km, pentru astfel de grupuri de reîncărcare de-a lungul drumurilor rețelei TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total de mai puțin de 3 000 de vehicule ușoare, cu condiția ca distanța dintre punctele de reîncărcare să fie semnalizată în mod adecvat. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la toate cazurile în care au făcut uz de derogarea menționată la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(10)   Dacă un stat membru a notificat Comisiei un caz în care a făcut uz de o derogare menționată la alineatul (7), cerințele prevăzute la alineatul (4) literele (a) și (b) în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare se consideră ca fiind îndeplinite.

(11)   Statele membre învecinate se asigură că distanțele maxime menționate la alineatul (4) literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere din rețeaua rutieră centrală TEN-T și din rețeaua rutieră globală TEN-T.

Articolul 4

Obiective pentru infrastructura de reîncărcare destinată vehiculelor electrice grele

(1)   Statele membre asigură o acoperire minimă a punctelor de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele de pe teritoriul lor.

În acest scop, statele membre se asigură că:

| (a) | până la 31 decembrie 2025, de-a lungul a cel puțin 15 % din lungimea rețelei rutiere TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice grele, iar fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 1 400 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW; |
| --- | --- |

(a)

până la 31 decembrie 2025, de-a lungul a cel puțin 15 % din lungimea rețelei rutiere TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor electrice grele, iar fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 1 400 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW;

| (b) | până la 31 decembrie 2027, de-a lungul a cel puțin 50 % din totalul rețelei rutiere TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, iar fiecare grup de reîncărcare:






  (i) | situat de-a lungul rețelei rutiere centrale TEN-T furnizează o putere de ieșire de cel puțin 2 800 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW; |
| --- | --- | --- |

(b)

până la 31 decembrie 2027, de-a lungul a cel puțin 50 % din totalul rețelei rutiere TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, iar fiecare grup de reîncărcare:

(i)

situat de-a lungul rețelei rutiere centrale TEN-T furnizează o putere de ieșire de cel puțin 2 800 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW;

| (ii) | situat de-a lungul rețelei rutiere globale TEN-T furnizează o putere de ieșire de cel puțin 1 400 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW; |
| --- | --- |

(ii)

situat de-a lungul rețelei rutiere globale TEN-T furnizează o putere de ieșire de cel puțin 1 400 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW;

| (c) | până la 31 decembrie 2030, de-a lungul rețelei rutiere centrale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, la o distanță maximă de 60 km între ele, iar fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 3 600 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW; |
| --- | --- |

(c)

până la 31 decembrie 2030, de-a lungul rețelei rutiere centrale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, la o distanță maximă de 60 km între ele, iar fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 3 600 kW și include cel puțin două puncte de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW;

| (d) | până la 31 decembrie 2030, de-a lungul rețelei rutiere globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, situate la o distanță maximă de 100 km între ele, iar fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 1 500 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW; |
| --- | --- |

(d)

până la 31 decembrie 2030, de-a lungul rețelei rutiere globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, situate la o distanță maximă de 100 km între ele, iar fiecare grup de reîncărcare furnizează o putere de ieșire de cel puțin 1 500 kW și include cel puțin un punct de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 350 kW;

| (e) | până la 31 decembrie 2027, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin două stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor grele electrice, cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 100 kW; |
| --- | --- |

(e)

până la 31 decembrie 2027, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin două stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor grele electrice, cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 100 kW;

| (f) | până la 31 decembrie 2030, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin patru stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 100 kW; |
| --- | --- |

(f)

până la 31 decembrie 2030, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin patru stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 100 kW;

| (g) | până la 31 decembrie 2025, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin 900 kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW; |
| --- | --- |

(g)

până la 31 decembrie 2025, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin 900 kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

| (h) | până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin 1 800 kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW. |
| --- | --- |

(h)

până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin 1 800 kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW.

(2)   Calcularea procentului din lungimea rețelei rutiere TEN-T menționat la alineatul (1) literele (a) și (b) se bazează pe următoarele elemente:

| (a) | pentru calcularea numitorului: lungimea totală a rețelei rutiere TEN-T pe teritoriul statului membru; |
| --- | --- |

(a)

pentru calcularea numitorului: lungimea totală a rețelei rutiere TEN-T pe teritoriul statului membru;

| (b) | pentru calcularea numărătorului: lungimea cumulată a tronsoanelor rețelei rutiere TEN-T dintre două grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele care îndeplinesc cerințele prevăzute la litera (a) sau, respectiv, litera (b) de la alineatul (1), excluzând orice tronson al rețelei rutiere TEN-T dintre două din aceste grupuri de reîncărcare care se află la o distanță mai mare de 120 km unul de celălalt. |
| --- | --- |

(b)

pentru calcularea numărătorului: lungimea cumulată a tronsoanelor rețelei rutiere TEN-T dintre două grupuri de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele care îndeplinesc cerințele prevăzute la litera (a) sau, respectiv, litera (b) de la alineatul (1), excluzând orice tronson al rețelei rutiere TEN-T dintre două din aceste grupuri de reîncărcare care se află la o distanță mai mare de 120 km unul de celălalt.

(3)   Un singur grup de reîncărcare accesibil publicului destinat vehiculelor grele electrice poate fi instalat de-a lungul rețelei rutiere TEN-T pentru ambele direcții de deplasare, cu condiția ca:

| (a) | grupul de reîncărcare respectiv să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare; |
| --- | --- |

(a)

grupul de reîncărcare respectiv să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare;

| (b) | grupul de reîncărcare să fie semnalizat în mod adecvat; și |
| --- | --- |

(b)

grupul de reîncărcare să fie semnalizat în mod adecvat; și

| (c) | cerințele stabilite la alineatul (1) în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor unice aplicabile pentru o singură direcție de deplasare să fie respectate pentru ambele direcții de deplasare. |
| --- | --- |

(c)

cerințele stabilite la alineatul (1) în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor unice aplicabile pentru o singură direcție de deplasare să fie respectate pentru ambele direcții de deplasare.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol, de-a lungul drumurilor din rețeaua TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 2 000 de vehicule grele și dacă instalarea infrastructurii nu poate fi justificată în ceea ce privește rentabilitatea socioeconomică, statele membre pot prevedea ca un grup de reîncărcare accesibil publicului destinat vehiculelor electrice grele să deservească ambele direcții de deplasare, cu condiția ca cerințele prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol să fie îndeplinite în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, puterea de ieșire totală a grupului de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor unice de reîncărcare aplicabile pentru o singură direcție de deplasare, și ca grupul de reîncărcare respectiv să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare și să fie semnalizat în mod adecvat. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la toate cazurile în care au făcut uz de derogarea menționată la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(5)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol, de-a lungul drumurilor din rețeaua TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 2 000 de vehicule grele și dacă instalarea infrastructurii nu poate fi justificată în ceea ce privește rentabilitatea socioeconomică, statele membre pot reduce cu până la 50 % puterea de ieșire totală a unui punct de reîncărcare accesibil publicului destinat vehiculelor grele electrice, necesară în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol, cu condiția ca grupul de reîncărcare respectiv să deservească o singură direcție de deplasare și ca celelalte cerințe prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare și puterea de ieșire a punctelor de reîncărcare unice să fie respectate. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la toate cazurile în care au făcut uz de derogarea menționată la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(6)   Prin derogare de la cerința referitoare la distanța maximă de 60 km dintre grupurile de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele, prevăzută la alineatul (1) litera (c) de la prezentul articol, statele membre pot permite o distanță mai mare, de până la 100 km, pentru astfel de grupuri de reîncărcare de-a lungul drumurilor rețelei centrale TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total de mai puțin de 800 de vehicule grele, cu condiția ca distanța dintre punctele de reîncărcare să fie semnalizată în mod adecvat. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la cazurile în care au făcut uz de derogările menționate la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(7)   Dacă un stat membru a notificat Comisiei un caz în care a făcut uz de o derogare menționată la alineatul (6), cerința prevăzută la alineatul (1) litera (c) în ceea ce privește distanța maximă dintre grupurile de reîncărcare se consideră ca fiind îndeplinite.

(8)   Prin derogare de la cerințele prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b), (c) și (d) în ceea ce privește puterea de ieșire totală a grupurilor de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele și de la cerința prevăzută la alineatul (1) litera (c) în ceea ce privește distanța maximă dintre aceste grupuri de reîncărcare, Cipru poate prezenta Comisiei o cerere motivată de autorizare pentru a aplica cerințe mai scăzute în ceea ce privește nivelul de putere de ieșire totală al grupurilor de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor electrice grele sau pentru a aplica o distanță maximă mai lungă, de până la 100 km, între aceste grupuri de reîncărcare, ori ambele, cu condiția ca o astfel de cerere, dacă este autorizată, să nu împiedice circulația vehiculelor electrice grele în statul membru respectiv.

În termen de șase luni de la primirea unei cereri motivate prezentate în temeiul primului paragraf, Comisia adoptă o decizie motivată în fiecare caz. Orice autorizație acordată Ciprului în temeiul unei astfel de decizii este valabilă pentru o perioadă de maximum patru ani. Dacă Ciprul dorește să prelungească valabilitatea autorizației, acesta poate prezenta Comisiei o nouă cerere motivată înainte de expirarea autorizației.

(9)   Până la 31 decembrie 2030, statele membre învecinate se asigură că distanțele maxime dintre grupurile de reîncărcare menționate la alineatul (1) literele (c) și (d) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere din rețeaua rutieră centrală TEN-T și din rețeaua rutieră globală TEN-T. Înaintea datei respective se acordă o atenție deosebită tronsoanelor transfrontaliere, iar statele membre învecinate depun toate eforturile pentru a respecta distanțele maxime respective în momentul în care instalează infrastructura de reîncărcare de-a lungul tronsoanelor transfrontaliere din rețeaua rutieră TEN-T.

Articolul 5

Infrastructura de reîncărcare

(1)   Operatorii punctelor de reîncărcare oferă utilizatorilor finali posibilitatea de a-și reîncărca vehiculul electric ad-hoc la punctele de reîncărcare accesibile publicului pe care le exploatează respectivii operatori.

La punctele de reîncărcare accesibile publicului instalate începând cu 13 aprilie 2024, reîncărcarea ad-hoc este posibilă folosind un instrument de plată utilizat pe scară largă în Uniune. În acest scop, operatorii punctelor de reîncărcare acceptă plăți electronice la punctele respective, prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin unul dintre următoarele:

| (a) | cititoare de carduri de plată; |
| --- | --- |

(a)

cititoare de carduri de plată;

| (b) | dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată; |
| --- | --- |

(b)

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată;

| (c) | pentru punctele de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mică de 50 kW, dispozitive care utilizează o conexiune la internet și care permit operațiuni de plată securizate, precum cele care generează un anumit cod de răspuns rapid. |
| --- | --- |

(c)

pentru punctele de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mică de 50 kW, dispozitive care utilizează o conexiune la internet și care permit operațiuni de plată securizate, precum cele care generează un anumit cod de răspuns rapid.

Începând cu 1 ianuarie 2027, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei, cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW, instalate de-a lungul rețelei rutiere TEN-T sau instalate într-o zonă de parcare sigură și securizată, inclusiv punctele de reîncărcare instalate înainte de 13 aprilie 2024, respectă cerințele prevăzute la litera (a) sau (b).

Un singur terminal sau dispozitiv de plată menționat la al doilea paragraf poate deservi o serie de puncte de reîncărcare accesibile publicului dintr-un grup de reîncărcare.

Cerințele prevăzute la prezentul alineat nu se aplică punctelor de reîncărcare accesibile publicului care nu necesită efectuarea unei plăți pentru serviciul de reîncărcare.

(2)   Atunci când oferă autentificarea automată la un punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că utilizatorii finali au întotdeauna dreptul de a nu utiliza autentificarea automată ci pot fie să își reîncarce vehiculul ad-hoc, astfel cum se prevede la alineatul (1), fie să utilizeze o altă soluție de reîncărcare bazată pe contract oferită la punctul de reîncărcare respectiv. Operatorii punctelor de reîncărcare prezintă în mod transparent opțiunea respectivă și o pun la dispoziția utilizatorului final într-un mod convenabil, la fiecare punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei și în care pun la dispoziție autentificarea automată.

(3)   Prețurile practicate de operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului trebuie să fie rezonabile, ușor și clar comparabile, transparente și nediscriminatorii. Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului nu fac discriminări, prin prețurile percepute, între utilizatorii finali și furnizorii de servicii de mobilitate, nici între diferiții furnizori de servicii de mobilitate. Cu toate acestea, nivelul prețurilor poate fi diferit, dar numai dacă diferența este proporțională și motivată în mod obiectiv.

(4)   La punctele de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW, prețul ad-hoc perceput de operator se bazează pe prețul per kWh pentru energia electrică furnizată. În plus, operatorii acestor puncte de reîncărcare pot percepe o taxă de ocupare ca preț pe minut pentru a descuraja ocuparea îndelungată a punctului de reîncărcare.

Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire de cel puțin 50 kW afișează la stațiile de reîncărcare prețul ad-hoc per kWh și orice eventuală taxă de ocupare exprimată în preț pe minut, astfel încât informațiile respective să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte de a iniția o sesiune de reîncărcare și să se faciliteze compararea prețurilor.

Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mică de 50 kW prezintă, la stațiile de reîncărcare exploatate de ei, în mod clar și ușor accesibil, informațiile privind prețul ad-hoc, cu toate componentele sale de preț, astfel încât respectivele informații să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte de a iniția o sesiune de reîncărcare și să se faciliteze compararea prețurilor. Componentele de preț aplicabile sunt prezentate în următoarea ordine:

| — | prețul pe kWh; |
| --- | --- |

—

prețul pe kWh;

| — | prețul pe minut; |
| --- | --- |

—

prețul pe minut;

| — | prețul pe sesiune; și |
| --- | --- |

—

prețul pe sesiune; și

| — | orice altă componentă a prețului aplicabilă. |
| --- | --- |

—

orice altă componentă a prețului aplicabilă.

Primul și cel de al doilea paragraf se aplică tuturor punctelor de reîncărcare instalate începând cu 13 aprilie 2024.

(5)   Prețurile practicate de furnizorii de servicii de mobilitate utilizatorilor finali trebuie să fie rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali, înainte de începerea sesiunii de reîncărcare prevăzute, toate informațiile privind prețurile specifice sesiunii respective de reîncărcare, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate, făcând o distincție clară între toate componentele de preț, inclusiv între costurile aplicabile pentru serviciile de roaming electronic și alte taxe sau tarife percepute de furnizorul de servicii de mobilitate. Taxele trebuie să fie rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate nu aplică tarife suplimentare pentru serviciile transfrontaliere de roaming electronic.

(6)   Statele membre se asigură că autoritățile lor monitorizează periodic piața infrastructurilor de reîncărcare și, în special, că monitorizează conformitatea operatorilor punctelor de reîncărcare și a furnizorilor de servicii de mobilitate cu alineatele (3) și (5). Statele membre urmăresc, de asemenea, să se asigure că autoritățile lor monitorizează periodic eventualele practici comerciale neloiale care afectează consumatorii.

(7)   Până la 14 octombrie 2024, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei sunt puncte de reîncărcare conectate digital.

(8)   Operatorii de puncte de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare accesibile publicului pe care le exploatează și care sunt construite după 13 aprilie 2024 sau renovate după 14 octombrie 2024 au o capacitate de reîncărcare inteligentă.

(9)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că în zonele de parcare și de odihnă de-a lungul rețelei rutiere TEN-T în care este instalată infrastructura pentru combustibili alternativi, amplasarea exactă a infrastructurii pentru combustibili alternativi este semnalizată în mod corespunzător.

(10)   Până la 14 aprilie 2025, operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că toate punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) accesibile publicului pe care le exploatează sunt echipate cu un cablu fix de reîncărcare.

(11)   În cazul în care operatorul unui punct de reîncărcare nu este proprietarul punctului respectiv, proprietarul pune la dispoziția operatorului, în conformitate cu acordurile dintre aceștia, un punct de reîncărcare cu caracteristici tehnice care să permită operatorului să respecte obligațiile prevăzute la alineatele (2), (7), (8) și (10).

Articolul 6

Obiective pentru infrastructura de realimentare cu hidrogen a vehiculelor rutiere

(1)   Statele membre se asigură că, pe teritoriul lor, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen accesibile publicului sunt instalate până la 31 decembrie 2030.

În acest scop, statele membre se asigură că, până la 31 decembrie 2030, stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, concepute pentru o capacitate minimă cumulativă de 1 t/zi și echipate cu un generator de cel puțin 700 bari, sunt instalate la o distanță maximă de 200 km între ele de-a lungul rețelei centrale TEN-T.

Statele membre se asigură că, până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban este instalată cel puțin o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului. Statele membre se asigură că pentru astfel de stații de realimentare se efectuează o analiză pentru a determina cea mai bună amplasare pentru astfel de stații de realimentare, iar analiza respectivă va evalua, în special, instalarea unor astfel de stații de realimentare în noduri multimodale în care ar putea fi furnizate și alte moduri de transport.

Statele membre stabilesc, în cadrele lor naționale de politică, o traiectorie liniară clară în vederea îndeplinirii obiectivelor pentru 2030, precum și un obiectiv orientativ clar pentru 2027 care să asigure o acoperire suficientă a rețelei centrale TEN-T cu scopul de a răspunde cererii în creștere de pe piață.

(2)   Statele membre învecinate se asigură că distanța maximă menționată la alineatul (1) al doilea paragraf nu este depășită pentru tronsoanele transfrontaliere din rețeaua centrală TEN-T.

(3)   Operatorul unei stații de realimentare accesibile publicului sau, în cazul în care operatorul nu este proprietarul, proprietarul stației respective în conformitate cu acordurile dintre aceștia, se asigură că stația este proiectată să deservească vehiculele ușoare și grele.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol, de-a lungul drumurilor din rețeaua centrală TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 2 000 de vehicule grele și dacă instalarea infrastructurii nu poate fi justificată în ceea ce privește rentabilitatea socioeconomică, statele membre pot reduce cu până la 50 % capacitatea unei stații de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, necesară în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol, cu condiția ca cerințele prevăzute la respectivul alineat în ceea ce privește distanța maximă dintre stațiile de realimentare cu hidrogen și presiunea distribuitorului să fie respectate. Statele membre înștiințează Comisia cu privire la toate cazurile în care au făcut uz de derogarea menționată la prezentul alineat. Statele membre reexaminează aceste cazuri o dată la doi ani în cadrul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15.

(5)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol, dacă costurile instalării infrastructurii sunt disproporționate în raport cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatul (1) de la prezentul articol în cazul:

| (a) | regiunilor ultraperiferice ale Uniunii menționate la articolul 349 din TFUE; sau |
| --- | --- |

(a)

regiunilor ultraperiferice ale Uniunii menționate la articolul 349 din TFUE; sau

| (b) | insulelor care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a micilor sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

insulelor care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a micilor sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944.

În astfel de cazuri, statele membre își justifică deciziile în fața Comisiei și pun la dispoziție toate informațiile relevante în cadrele lor naționale de politică.

Articolul 7

Infrastructura de realimentare cu hidrogen

(1)   Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen oferă utilizatorilor finali posibilitatea să realimenteze ad-hoc vehiculele la punctele de realimentare accesibile publicului pe care le exploatează respectivii operatori.

Realimentarea ad-hoc este posibilă la toate punctele de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, folosind un instrument de plată utilizat pe scară largă în Uniune. În acest scop, operatorii punctelor respective acceptă plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin unul dintre următoarele:

| (a) | cititoare de carduri de plată; |
| --- | --- |

(a)

cititoare de carduri de plată;

| (b) | dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată. |
| --- | --- |

(b)

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată.

Pentru punctele de realimentare cu hidrogen accesibile publicului instalate după 13 aprilie 2024, cerințele prevăzute la prezentul alineat se aplică de la instalarea lor. Pentru punctele de realimentare accesibile publicului instalate înainte de 13 aprilie 2024, cerințele prevăzute la prezentul alineat se aplică de la 14 octombrie 2024.

În cazul în care operatorul punctului de realimentare cu hidrogen nu este proprietarul punctului respectiv, proprietarul pune la dispoziția operatorului, în conformitate cu acordurile dintre aceștia, punctele de realimentare cu hidrogen cu caracteristici tehnice care să permită operatorului să respecte obligațiile prevăzute la prezentul alineat.

(2)   Prețurile practicate de operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului trebuie să fie rezonabile, ușor și clar comparabile, transparente și nediscriminatorii. Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului nu fac discriminări, prin prețurile percepute, între utilizatorii finali și furnizorii de servicii de mobilitate, nici între diferiții furnizori de servicii de mobilitate. Cu toate acestea, nivelul prețurilor poate fi diferit, dar numai dacă diferența este motivată în mod obiectiv.

(3)   Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen afișează în mod clar informațiile privind prețul ad-hoc per kg în stațiile de realimentare cu hidrogen disponibile publicului pe care le exploatează, astfel încât respectivele informații să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte de a iniția o sesiune de realimentare și să se faciliteze compararea prețurilor.

(4)   Operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului pot furniza clienților servicii de realimentare cu hidrogen pe bază contractuală, inclusiv în numele și în contul altor furnizori de servicii de mobilitate. Furnizorii de servicii de mobilitate percep utilizatorilor finali prețuri rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile, specifice sesiunii de realimentare preconizate, înainte de începerea acesteia, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate, făcând o distincție clară între toate componentele de preț percepute de operatorul punctului de realimentare cu hidrogen, inclusiv costurile aplicabile de roaming electronic și alte taxe sau tarife aplicate de aceștia.

Articolul 8

Infrastructura pentru metanul lichefiat pentru vehiculele de transport rutier

Până la 31 decembrie 2024, statele membre se asigură că este instalat un număr corespunzător de puncte de realimentare cu metan lichefiat accesibile publicului, cel puțin de-a lungul rețelei centrale TEN-T, pentru a permite autovehiculelor grele care funcționează cu metan lichefiat să circule în întreaga Uniune, în cazul în care există cerere, cu condiția ca costurile să nu fie disproporționate în raport cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile de mediu.

Articolul 9

Obiective privind alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime

(1)   Statele membre se asigură că în porturile maritime TEN-T este furnizată o alimentare minimă cu energie electrică de la mal pentru navele container maritime și navele maritime de pasageri.

În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până la 31 decembrie 2029:

| (a) | porturile maritime din rețeaua globală TEN-T și porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, în cazul cărora numărul mediu anual de escale în port ale navelor amarate la cheu din ultimii trei ani, efectuate de navele container maritime de peste 5 000 de tone brute, este mai mare de 100, sunt echipate pentru a furniza în fiecare an alimentarea cu energie electrică de la mal pentru cel puțin 90 % din numărul total de escale în port ale navelor container maritime de peste 5 000 de tone brute care sunt amarate la cheu în portul maritim respectiv; |
| --- | --- |

(a)

porturile maritime din rețeaua globală TEN-T și porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, în cazul cărora numărul mediu anual de escale în port ale navelor amarate la cheu din ultimii trei ani, efectuate de navele container maritime de peste 5 000 de tone brute, este mai mare de 100, sunt echipate pentru a furniza în fiecare an alimentarea cu energie electrică de la mal pentru cel puțin 90 % din numărul total de escale în port ale navelor container maritime de peste 5 000 de tone brute care sunt amarate la cheu în portul maritim respectiv;

| (b) | porturile maritime din rețeaua globală TEN-T și porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, în cazul cărora numărul mediu anual de escale în port ale navelor amarate la cheu din ultimii trei ani, efectuate de navele maritime de pasageri de tip Ro-Ro de peste 5 000 de tone brute și de ambarcațiunile maritime de pasageri de mare viteză de peste 5 000 de tone brute, este mai mare de 40, sunt echipate pentru a furniza în fiecare an alimentarea cu energie electrică de la mal pentru cel puțin 90 % din numărul total de escale în port ale navelor maritime de pasageri de tip Ro-Ro de peste 5 000 de tone brute și ale ambarcațiunilor maritime de pasageri de mare viteză de peste 5 000 de tone brute care sunt amarate la cheu în portul maritim respectiv; |
| --- | --- |

(b)

porturile maritime din rețeaua globală TEN-T și porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, în cazul cărora numărul mediu anual de escale în port ale navelor amarate la cheu din ultimii trei ani, efectuate de navele maritime de pasageri de tip Ro-Ro de peste 5 000 de tone brute și de ambarcațiunile maritime de pasageri de mare viteză de peste 5 000 de tone brute, este mai mare de 40, sunt echipate pentru a furniza în fiecare an alimentarea cu energie electrică de la mal pentru cel puțin 90 % din numărul total de escale în port ale navelor maritime de pasageri de tip Ro-Ro de peste 5 000 de tone brute și ale ambarcațiunilor maritime de pasageri de mare viteză de peste 5 000 de tone brute care sunt amarate la cheu în portul maritim respectiv;

| (c) | porturile maritime din rețeaua globală TEN-T și porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, în cazul cărora numărul mediu anual de escale în port ale navelor amarate la cheu din ultimii trei ani, efectuate de navele maritime de pasageri de peste 5 000 de tone brute altele decât navele maritime de pasageri de tip Ro-Ro și ambarcațiunile maritime de pasageri de mare viteză, este mai mare de 25, sunt echipate pentru a furniza în fiecare an alimentarea cu energie electrică de la mal pentru cel puțin 90 % din numărul total de escale în port ale navelor maritime de pasageri de peste 5 000 de tone brute altele decât navele maritime de pasageri de tip Ro-Ro și ambarcațiunile maritime de pasageri de mare viteză care sunt amarate la cheu în portul maritim respectiv. |
| --- | --- |

(c)

porturile maritime din rețeaua globală TEN-T și porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, în cazul cărora numărul mediu anual de escale în port ale navelor amarate la cheu din ultimii trei ani, efectuate de navele maritime de pasageri de peste 5 000 de tone brute altele decât navele maritime de pasageri de tip Ro-Ro și ambarcațiunile maritime de pasageri de mare viteză, este mai mare de 25, sunt echipate pentru a furniza în fiecare an alimentarea cu energie electrică de la mal pentru cel puțin 90 % din numărul total de escale în port ale navelor maritime de pasageri de peste 5 000 de tone brute altele decât navele maritime de pasageri de tip Ro-Ro și ambarcațiunile maritime de pasageri de mare viteză care sunt amarate la cheu în portul maritim respectiv.

(2)   Escalele în port ale navelor menționate la articolul 6 alineatul (5) literele (a), (b), (c), (e) și (g) din Regulamentul (UE) 2023/1805 nu se iau în considerare la determinarea numărului total de escale în port ale navelor amarate la cheu în portul maritim în cauză în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol.

(3)   În cazul în care portul maritim din rețeaua centrală TEN-T sau portul maritim din rețeaua globală TEN-T este situat pe o insulă, sau într-o regiune ultraperiferică menționată la articolul 349 din TFUE, sau pe teritoriul Ceutei și Melillei, fără să existe conectare directă la rețeaua de energie electrică a continentului sau, în cazul unei regiuni ultraperiferice sau al Ceutei și Melillei, la rețeaua de energie electrică a unei țări învecinate, alineatul (1) de la prezentul articol nu se aplică înainte de finalizarea unei astfel de conexiuni sau de existența la nivel local a unei capacități suficiente de generare a energiei electrice din surse de energie nefosile pentru a acoperi, după caz, nevoile insulei, ale regiunii ultraperiferice sau ale Ceutei și Mellilei.

Articolul 10

Obiective privind alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile interioare

Statele membre se asigură că:

| (a) | cel puțin o instalație care furnizează energie electrică de la mal navelor de navigație interioară este instalată în toate porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T până la 31 decembrie 2024; |
| --- | --- |

(a)

cel puțin o instalație care furnizează energie electrică de la mal navelor de navigație interioară este instalată în toate porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T până la 31 decembrie 2024;

| (b) | cel puțin o instalație care furnizează energie electrică de la mal navelor de navigație interioară este instalată în toate porturile interioare din rețeaua globală TEN-T până la 31 decembrie 2029. |
| --- | --- |

(b)

cel puțin o instalație care furnizează energie electrică de la mal navelor de navigație interioară este instalată în toate porturile interioare din rețeaua globală TEN-T până la 31 decembrie 2029.

Articolul 11

Obiective privind aprovizionarea cu metan lichefiat în porturile maritime

(1)   Statele membre se asigură că un număr adecvat de puncte de realimentare cu metan lichefiat sunt instalate în porturile maritime situate în rețeaua centrală TEN-T menționate la alineatul (2), pentru a permite navelor maritime să circule în întreaga rețea centrală TEN-T până la 31 decembrie 2024. Statele membre cooperează cu statele membre învecinate atunci când este necesar pentru a asigura acoperirea corespunzătoare a rețelei centrale TEN-T.

(2)   Statele membre desemnează, în cadrele lor naționale de politică, porturile maritime situate în rețeaua centrală TEN-T care urmează să asigure accesul la punctele de realimentare cu metan lichefiat menționate la alineatul (1), luând în considerare dezvoltarea portuară, punctele de realimentare cu metan lichefiat existente și cererea efectivă de pe piață, inclusiv tendințele pe termen scurt și lung, precum și alte evoluții.

Articolul 12

Obiective privind alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare

(1)   Statele membre se asigură că, în toate aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare este asigurată:

| (a) | până la 31 decembrie 2024, la toate pozițiile de staționare cu contact utilizate pentru operațiuni de transport aerian comercial pentru îmbarcarea sau debarcarea pasagerilor sau pentru încărcarea sau descărcarea mărfurilor; |
| --- | --- |

(a)

până la 31 decembrie 2024, la toate pozițiile de staționare cu contact utilizate pentru operațiuni de transport aerian comercial pentru îmbarcarea sau debarcarea pasagerilor sau pentru încărcarea sau descărcarea mărfurilor;

| (b) | până la 31 decembrie 2029, la toate pozițiile de staționare la distanță utilizate pentru operațiuni de transport aerian comercial pentru îmbarcarea sau debarcarea pasagerilor sau pentru încărcarea sau descărcarea mărfurilor. |
| --- | --- |

(b)

până la 31 decembrie 2029, la toate pozițiile de staționare la distanță utilizate pentru operațiuni de transport aerian comercial pentru îmbarcarea sau debarcarea pasagerilor sau pentru încărcarea sau descărcarea mărfurilor.

(2)   Statele membre pot scuti aeroporturile din rețeaua TEN-T cu mai puțin de 10 000 de mișcări de zboruri comerciale pe an, ca medie în ultimii trei ani, de obligația de a furniza energie electrică aeronavelor staționare în toate pozițiile de staționare la distanță.

(3)   Alineatul (1) nu se aplică pozițiilor de staționare destinate special degivrării, pozițiilor de staționare din interiorul zonelor militare desemnate și pozițiilor de staționare destinate special aeronavelor de aviație generală cu o greutate maximă la decolare mai mică de 5,7 tone.

(4)   Începând cu 1 ianuarie 2030 cel târziu, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că energia electrică furnizată în temeiul alineatului (1) provine din rețeaua de energie electrică sau este produsă la fața locului fără a utiliza combustibili fosili.

Articolul 13

Infrastructura feroviară

În ceea ce privește infrastructura feroviară care nu intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 1315/2013, statele membre evaluează, pentru tronsoanele feroviare care nu pot fi complet electrificate din motive tehnice sau de rentabilitate, posibilitatea de a dezvolta tehnologii și sisteme de propulsie bazate pe combustibili alternativi, cum ar fi trenurile alimentate cu hidrogen sau cu baterii și, dacă este cazul, eventualele nevoi în materie de infrastructură de reîncărcare și de realimentare.

Articolul 14

Cadrele naționale de politică

(1)   Până la 31 decembrie 2024, fiecare stat membru pregătește și transmite Comisiei un proiect de cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor și pentru instalarea infrastructurii relevante.

(2)   Cadrul național de politică cuprinde cel puțin următoarele:

| (a) | o evaluare a situației actuale și a dezvoltării viitoare a pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, precum și a dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi, luând în considerare accesul intermodal la infrastructura pentru combustibili alternativi și, după caz, continuitatea transfrontalieră și dezvoltarea infrastructurii de combustibili alternativi în insule și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a situației actuale și a dezvoltării viitoare a pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, precum și a dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi, luând în considerare accesul intermodal la infrastructura pentru combustibili alternativi și, după caz, continuitatea transfrontalieră și dezvoltarea infrastructurii de combustibili alternativi în insule și în regiunile ultraperiferice;

| (b) | ținte și obiective naționale în temeiul articolelor 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 și 12 pentru care prezentul regulament prevede obiective naționale obligatorii; |
| --- | --- |

(b)

ținte și obiective naționale în temeiul articolelor 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 și 12 pentru care prezentul regulament prevede obiective naționale obligatorii;

| (c) | politicile și măsurile necesare pentru a asigura atingerea țintelor și a obiectivelor obligatorii menționate la litera (b); |
| --- | --- |

(c)

politicile și măsurile necesare pentru a asigura atingerea țintelor și a obiectivelor obligatorii menționate la litera (b);

| (d) | măsuri, planificate sau adoptate, de promovare a instalării infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru stațiile de reîncărcare și stațiile de realimentare cu hidrogen pentru serviciile de transport public și pentru stațiile de reîncărcare pentru folosirea în comun a autoturismelor; |
| --- | --- |

(d)

măsuri, planificate sau adoptate, de promovare a instalării infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru stațiile de reîncărcare și stațiile de realimentare cu hidrogen pentru serviciile de transport public și pentru stațiile de reîncărcare pentru folosirea în comun a autoturismelor;

| (e) | măsuri, planificate sau adoptate, de încurajare și de facilitare a instalării de stații de reîncărcare pentru vehiculele ușoare și grele în locuri private care nu sunt accesibile publicului; |
| --- | --- |

(e)

măsuri, planificate sau adoptate, de încurajare și de facilitare a instalării de stații de reîncărcare pentru vehiculele ușoare și grele în locuri private care nu sunt accesibile publicului;

| (f) | măsuri, planificate sau adoptate, de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane, în special în ceea ce privește punctele de reîncărcare accesibile publicului; |
| --- | --- |

(f)

măsuri, planificate sau adoptate, de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane, în special în ceea ce privește punctele de reîncărcare accesibile publicului;

| (g) | măsuri, planificate sau adoptate, de promovare a unui număr suficient de puncte de reîncărcare de putere înaltă accesibile publicului; |
| --- | --- |

(g)

măsuri, planificate sau adoptate, de promovare a unui număr suficient de puncte de reîncărcare de putere înaltă accesibile publicului;

| (h) | măsuri, planificate sau adoptate, necesare pentru a se asigura că instalarea și exploatarea punctelor de reîncărcare, inclusiv distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale, contribuie la flexibilitatea sistemului energetic și la pătrunderea energiei electrice din surse regenerabile în sistemul electric; |
| --- | --- |

(h)

măsuri, planificate sau adoptate, necesare pentru a se asigura că instalarea și exploatarea punctelor de reîncărcare, inclusiv distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale, contribuie la flexibilitatea sistemului energetic și la pătrunderea energiei electrice din surse regenerabile în sistemul electric;

| (i) | măsuri de asigurare a faptului că punctele de reîncărcare și de realimentare pentru combustibili alternativi accesibile publicului sunt accesibile persoanelor în vârstă, persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în Directiva (UE) 2019/882; |
| --- | --- |

(i)

măsuri de asigurare a faptului că punctele de reîncărcare și de realimentare pentru combustibili alternativi accesibile publicului sunt accesibile persoanelor în vârstă, persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în Directiva (UE) 2019/882;

| (j) | măsuri, planificate sau adoptate, de eliminare a posibilelor obstacole în ceea ce privește planificarea, autorizarea, achiziționarea și exploatarea infrastructurii pentru combustibili alternativi; |
| --- | --- |

(j)

măsuri, planificate sau adoptate, de eliminare a posibilelor obstacole în ceea ce privește planificarea, autorizarea, achiziționarea și exploatarea infrastructurii pentru combustibili alternativi;

| (k) | o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în porturile maritime, alta decât cea pentru metan lichefiat și alimentarea cu energie electrică de la mal destinată a fi utilizată de către navele maritime, cum ar fi pentru hidrogen, amoniac, metanol și energia electrică; |
| --- | --- |

(k)

o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în porturile maritime, alta decât cea pentru metan lichefiat și alimentarea cu energie electrică de la mal destinată a fi utilizată de către navele maritime, cum ar fi pentru hidrogen, amoniac, metanol și energia electrică;

| (l) | o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cuprinzând obiectivele, principalele etape și finanțarea necesară, pentru trenurile alimentate cu hidrogen sau cu baterii de pe tronsoanele feroviare TEN-T care nu pot fi electrificate; |
| --- | --- |

(l)

o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cuprinzând obiectivele, principalele etape și finanțarea necesară, pentru trenurile alimentate cu hidrogen sau cu baterii de pe tronsoanele feroviare TEN-T care nu pot fi electrificate;

| (m) | o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în aeroporturi, alta decât cea pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, cum ar fi pentru reîncărcarea cu energie electrică și realimentarea cu hidrogen a aeronavelor; |
| --- | --- |

(m)

o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în aeroporturi, alta decât cea pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, cum ar fi pentru reîncărcarea cu energie electrică și realimentarea cu hidrogen a aeronavelor;

| (n) | o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în navigația interioară, cum ar fi pentru energie electrică și hidrogen. |
| --- | --- |

(n)

o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în navigația interioară, cum ar fi pentru energie electrică și hidrogen.

(3)   Cadrul național de politică poate cuprinde următoarele elemente:

| (a) | o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în porturile maritime, cum ar fi pentru energie electrică și hidrogen, pentru servicii portuare astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului (31); |
| --- | --- |

(a)

o imagine de ansamblu a situației actuale, a perspectivelor și a măsurilor planificate pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în porturile maritime, cum ar fi pentru energie electrică și hidrogen, pentru servicii portuare astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului (31);

| (b) | obiectivele și măsurile naționale de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi de-a lungul rețelelor rutiere care nu sunt incluse în rețeaua centrală TEN-T sau în rețeaua globală TEN-T, în special în ceea ce privește punctele de reîncărcare accesibile publicului; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele și măsurile naționale de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi de-a lungul rețelelor rutiere care nu sunt incluse în rețeaua centrală TEN-T sau în rețeaua globală TEN-T, în special în ceea ce privește punctele de reîncărcare accesibile publicului;

| (c) | măsuri care să garanteze accesul la infrastructura de reîncărcare și realimentare pe întregul teritoriu al statelor membre, acordând o atenție deosebită zonelor rurale pentru a le asigura accesibilitatea și coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

(c)

măsuri care să garanteze accesul la infrastructura de reîncărcare și realimentare pe întregul teritoriu al statelor membre, acordând o atenție deosebită zonelor rurale pentru a le asigura accesibilitatea și coeziunea teritorială;

| (d) | măsuri prin care să se asigure că densitatea infrastructurii pentru combustibili alternativi accesibilă publicului, disponibilă la nivel național, ține cont de densitatea populației; |
| --- | --- |

(d)

măsuri prin care să se asigure că densitatea infrastructurii pentru combustibili alternativi accesibilă publicului, disponibilă la nivel național, ține cont de densitatea populației;

| (e) | țintele și obiectivele naționale pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi legate de literele (a), (b), (c) și (d) pentru care nu sunt stabilite ținte obligatorii în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(e)

țintele și obiectivele naționale pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi legate de literele (a), (b), (c) și (d) pentru care nu sunt stabilite ținte obligatorii în prezentul regulament.

(4)   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare necesitățile diferitelor moduri de transport existente pe teritoriul respectiv.

(5)   Statele membre se asigură că în cadrele naționale de politică sunt luate în considerare, după caz, interesele autorităților regionale și locale, în special dacă este vorba de infrastructura de reîncărcare și de realimentare pentru transportul public, precum și cele ale părților interesate în cauză.

(6)   În funcție de necesități, statele membre cooperează, prin consultări sau prin intermediul cadrelor de politică comune, pentru a asigura coerența și coordonarea măsurilor necesare pentru a îndeplini obiectivele prezentului regulament. În special, statele membre cooperează la elaborarea de strategii de utilizare a combustibililor alternativi și la instalarea infrastructurii corespunzătoare în transportul naval. Comisia sprijină statele membre în procesul de cooperare.

(7)   Măsurile de sprijin pentru infrastructura pentru combustibili alternativi trebuie să respecte normele relevante ale Uniunii privind ajutoarele de stat.

(8)   Fiecare stat membru pune la dispoziția publicului propriul proiect de cadru național de politică și se asigură că publicului i se oferă din timp posibilități efective de a participa la pregătirea proiectului de cadru național de politică.

(9)   Comisia evaluează proiectele de cadre naționale de politică și poate adresa recomandări statelor membre. Respectivele recomandări sunt adresate în termen de cel mult șase luni de la prezentarea proiectelor de cadre naționale de politică menționate la alineatul (1) de la prezentul articol. Ele pot viza în special:

| (a) | nivelul de ambiție al țintelor și obiectivelor în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 și 13; |
| --- | --- |

(a)

nivelul de ambiție al țintelor și obiectivelor în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 și 13;

| (b) | politicile și măsurile referitoare la țintele și obiectivele naționale. |
| --- | --- |

(b)

politicile și măsurile referitoare la țintele și obiectivele naționale.

(10)   Fiecare stat membru acordă atenția cuvenită tuturor recomandărilor din partea Comisiei în cadrul său național de politică definitiv. Dacă statul membru în cauză nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a acesteia, acesta prezintă Comisiei o justificare scrisă.

(11)   Până la 31 decembrie 2025, fiecare stat membru elaborează propriul cadru național de politică definitiv într-o formă ușor de citit și de înțeles și îl notifică Comisiei. Aceste cadre naționale de politică definitive sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie.

Articolul 15

Raportarea națională

(1)   Până la 31 decembrie 2027 și, ulterior, o dată la doi ani, fiecare stat membru prezintă Comisiei un raport național individual privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a cadrului său național de politică. Raportul este redactat într-o formă ușor de citit și de înțeles și este pus la dispoziția publicului de către Comisie.

(2)   Raportul național privind progresele înregistrate cuprinde informațiile prevăzute în anexa I și, după caz, include o justificare relevantă privind gradul de realizare a țintelor și a obiectivelor naționale menționate la articolul 14 alineatul (2), precum și o indicație cu privire la măsurile care trebuie luate pentru a realiza aceste ținte și obiective în viitor.

(3)   Statele membre evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior, o dată la trei ani, modul în care instalarea și funcționarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, inclusiv prin participarea lor la piața de echilibrare, precum și la absorbția la o rată mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă ia în considerare toate tipurile de puncte de reîncărcare, inclusiv cele care oferă o reîncărcare inteligentă și bidirecțională și cu orice putere de ieșire, publice sau private, și oferă recomandări în ceea ce privește tipul punctului de reîncărcare, tehnologia de sprijin și distribuția geografică pentru a facilita capacitatea utilizatorilor de a-și integra vehiculele electrice în sistem. Această evaluare identifică măsurile adecvate care trebuie puse în aplicare pentru a îndeplini cerințele stabilite în prezentul regulament, inclusiv cele pentru a asigura corelarea planificării infrastructurii cu planificarea corespunzătoare a rețelei. Respectiva evaluare ține seama de contribuțiile tuturor părților interesate și este pusă la dispoziția publicului. Fiecare stat membru poate solicita autorității sale de reglementare să efectueze respectiva evaluare. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau, dacă este necesar, măsuri corespunzătoare pentru a instala puncte de reîncărcare suplimentare și includ aceste măsuri în rapoartele lor privind progresele înregistrate menționate la alineatul (1) de la prezentul articol. Evaluarea și măsurile sunt luate în considerare de către operatorii de sistem în planurile de dezvoltare a rețelei menționate la articolul 32 alineatul (3) și la articolul 51 din Directiva (UE) 2019/944.

(4)   Pe baza informațiilor primite de la operatorii de transport și de sistem și de la operatorii de distribuție, autoritatea de reglementare a fiecărui stat membru evaluează, până la 30 iunie 2024 și, ulterior, o dată la trei ani, contribuția potențială a reîncărcării bidirecționale la reducerea costurilor pentru utilizatori și pentru sistem și la creșterea ponderii energiei electrice din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Evaluarea respectivă este pusă la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau, dacă este necesar, măsuri corespunzătoare pentru a ajusta disponibilitatea și distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale în zonele private și le includ în raportul național privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1).

Articolul 16

Conținutul, structura și formatul cadrelor naționale de politică și al rapoartelor naționale privind progresele înregistrate

Până la 14 octombrie 2024, Comisia adoptă orientări și modele privind conținutul, structura și formatul cadrelor naționale de politică care trebuie transmise de statele membre în temeiul articolului 14 și conținutul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate care trebuie prezentate de statele membre în temeiul articolului 15 alineatul (1). Comisia poate adopta orientări și modele pentru a facilita aplicarea efectivă în întreaga Uniune a oricăror alte dispoziții ale prezentului regulament.

Articolul 17

Reexaminarea cadrelor naționale de politică și a rapoartelor naționale privind progresele înregistrate

(1)   Până la 31 decembrie 2026, Comisia evaluează cadrul național de politică notificat de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (11) și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind evaluarea respectivelor cadre naționale de politică și coerența lor la nivelul Uniunii, inclusiv o primă evaluare a gradului preconizat de realizare a țintelor și a obiectivelor naționale menționate la articolul 14 alineatul (2).

(2)   Comisia evaluează rapoartele naționale privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în temeiul articolului 15 alineatul (1) și, după caz, emite recomandări statelor membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor și respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament.

(3)   În termen de șase luni de la primirea recomandărilor menționate la alineatul (2), statul membru în cauză comunică Comisiei modul în care intenționează să pună în aplicare recomandările. Dacă statul membru în cauză decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta prezintă o justificare Comisiei.

(4)   După transmiterea de către statul membru a notificării sau a justificării menționate la alineatul (3), statul membru în cauză prezintă în următorul său raport național privind progresele înregistrate modul în care a pus în aplicare recomandările.

(5)   La un an de la prezentarea de către statele membre, în temeiul articolului 15 alineatul (1), a acestor rapoarte naționale privind progresele înregistrate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la evaluarea sa cu privire la rapoartele naționale privind progresele înregistrate. Această evaluare cuprinde o evaluare a:

| (a) | progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește atingerea țintelor și a obiectivelor menționate la articolul 14 alineatul (2), inclusiv răspunsurile statelor membre la recomandările Comisiei în temeiul alineatului (2) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește atingerea țintelor și a obiectivelor menționate la articolul 14 alineatul (2), inclusiv răspunsurile statelor membre la recomandările Comisiei în temeiul alineatului (2) din prezentul articol;

| (b) | coerenței dezvoltării unei infrastructuri de combustibili alternativi la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

coerenței dezvoltării unei infrastructuri de combustibili alternativi la nivelul Uniunii.

(6)   Pe baza cadrelor finale naționale de politică menționate la articolul 14 alineatul (11), a rapoartelor naționale privind progresele înregistrate menționate la articolul 15 alineatul (1) și a rapoartelor menționate la articolul 18 alineatul (1), Comisia pune la dispoziția publicului și actualizează periodic informațiile privind țintele naționale și obiectivele prezentate de fiecare stat membru cu privire la:

| (a) | numărul de puncte de reîncărcare și stații de reîncărcare accesibile publicului, separat pentru punctele de reîncărcare destinate vehiculelor ușoare și punctele de reîncărcare și stațiile de reîncărcare destinate vehiculelor grele și în conformitate cu clasificarea prevăzută în anexa III; |
| --- | --- |

(a)

numărul de puncte de reîncărcare și stații de reîncărcare accesibile publicului, separat pentru punctele de reîncărcare destinate vehiculelor ușoare și punctele de reîncărcare și stațiile de reîncărcare destinate vehiculelor grele și în conformitate cu clasificarea prevăzută în anexa III;

| (b) | numărul de puncte de realimentare cu hidrogen accesibile publicului; |
| --- | --- |

(b)

numărul de puncte de realimentare cu hidrogen accesibile publicului;

| (c) | infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

(c)

infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T;

| (d) | infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

(d)

infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T;

| (e) | numărul de puncte de realimentare cu metan lichefiat în porturile maritime și porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

(e)

numărul de puncte de realimentare cu metan lichefiat în porturile maritime și porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T;

| (f) | numărul de puncte de realimentare cu metan lichefiat pentru autovehicule, accesibile publicului; |
| --- | --- |

(f)

numărul de puncte de realimentare cu metan lichefiat pentru autovehicule, accesibile publicului;

| (g) | numărul de puncte de realimentare cu GNC accesibile publicului pentru autovehicule; |
| --- | --- |

(g)

numărul de puncte de realimentare cu GNC accesibile publicului pentru autovehicule;

| (h) | punctele de reîncărcare și de realimentare cu alți combustibili alternativi în porturile maritime și porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

(h)

punctele de reîncărcare și de realimentare cu alți combustibili alternativi în porturile maritime și porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T;

| (i) | punctele de reîncărcare și de realimentare cu alți combustibili alternativi în aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

(i)

punctele de reîncărcare și de realimentare cu alți combustibili alternativi în aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T;

| (j) | punctele de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi pentru transportul feroviar. |
| --- | --- |

(j)

punctele de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi pentru transportul feroviar.

Articolul 18

Monitorizarea progreselor

(1)   Până la data de 31 martie 2025 și, ulterior, în fiecare an până la 31 martie, statele membre raportează Comisiei puterea de ieșire totală cumulată de reîncărcare, numărul de puncte de reîncărcare instalate accesibile publicului și numărul de vehicule electrice cu baterie și de vehicule electrice hibride reîncărcabile înregistrate pe teritoriul lor la data de 31 decembrie a anului precedent, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa III.

(2)   Fără a aduce atingere procedurii menționate la articolul 258 din TFUE, în cazul în care, din raportul menționat la alineatul (1) de la prezentul articol sau din orice informație de care dispune Comisia, reiese că un stat membru riscă să nu-și îndeplinească obiectivele naționale stabilite la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament, Comisia poate emite o constatare în acest sens și poate recomanda statului membru în cauză să ia măsuri corective în vederea îndeplinirii obiectivelor naționale. În termen de trei luni de la primirea constatărilor Comisiei, statul membru în cauză comunică Comisiei:

| (a) | măsurile corective pe care intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor naționale stabilite la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament, inclusiv orice acțiuni suplimentare pe care statul membru intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor respective; și |
| --- | --- |

(a)

măsurile corective pe care intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor naționale stabilite la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament, inclusiv orice acțiuni suplimentare pe care statul membru intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor respective; și

| (b) | un calendar clar al acțiunilor care vor permite evaluarea progreselor anuale înregistrate în direcția atingerii acestor obiective. |
| --- | --- |

(b)

un calendar clar al acțiunilor care vor permite evaluarea progreselor anuale înregistrate în direcția atingerii acestor obiective.

În cazul în care Comisia constată că măsurile corective sunt satisfăcătoare, statul membru în cauză își actualizează cel mai recent raport național privind progresele înregistrate menționat la articolul 15 cu aceste măsuri corective și îl transmite Comisiei.

Comisia pune la dispoziția publicului recomandările sale, precum și măsurile corective și acțiunile suplimentare întreprinse de statul membru în cauză.

Articolul 19

Informații pentru utilizatori

(1)   Se pun la dispoziție informații relevante, coerente și clare cu privire la autovehiculele introduse pe piață care pot fi reîncărcate sau realimentate în mod regulat.

Informațiile respective sunt puse la dispoziție:

| (a) | în manualele autovehiculelor și pe autovehicule, de către producători, atunci când aceste vehicule sunt introduse pe piață; |
| --- | --- |

(a)

în manualele autovehiculelor și pe autovehicule, de către producători, atunci când aceste vehicule sunt introduse pe piață;

| (b) | la punctele de reîncărcare și de realimentare, de către operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare; și |
| --- | --- |

(b)

la punctele de reîncărcare și de realimentare, de către operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare; și

| (c) | în reprezentanțele companiilor de autovehicule, de către distribuitori. |
| --- | --- |

(c)

în reprezentanțele companiilor de autovehicule, de către distribuitori.

(2)   Compatibilitatea vehiculelor și infrastructurilor sau a combustibililor și vehiculelor care intră sub incidența alineatului (1) de la prezentul articol se determină în conformitate cu specificațiile tehnice menționate la punctele 10.1 și 10.2 din anexa II.

Atunci când astfel de specificații tehnice fac trimitere la o reprezentare grafică, inclusiv la un sistem de codificare cu culori, reprezentarea grafică trebuie să fie simplă și ușor de înțeles.

Această reprezentare grafică se plasează într-un mod clar vizibil:

| (a) | de către operatorii punctelor de realimentare, la pompele relevante și la ajutajele acestora la toate punctele de realimentare pe care le exploatează, de la data la care combustibilii sunt introduși pe piață; |
| --- | --- |

(a)

de către operatorii punctelor de realimentare, la pompele relevante și la ajutajele acestora la toate punctele de realimentare pe care le exploatează, de la data la care combustibilii sunt introduși pe piață;

| (b) | de către producător, în imediata apropiere a tuturor capacelor rezervoarelor autovehiculelor recomandate pentru respectivul combustibil și compatibile cu acesta și în manualele autovehiculelor atunci când asemenea autovehicule sunt introduse pe piață. |
| --- | --- |

(b)

de către producător, în imediata apropiere a tuturor capacelor rezervoarelor autovehiculelor recomandate pentru respectivul combustibil și compatibile cu acesta și în manualele autovehiculelor atunci când asemenea autovehicule sunt introduse pe piață.

(3)   Atunci când prețurile combustibililor sunt afișate la o stație de realimentare, statele membre se asigură că se afișează, în scop informativ, un comparator al prețurilor unitare relevante, după caz și în special pentru hidrogen, în conformitate cu metodologia comună pentru compararea prețurilor unitare ale combustibililor alternativi menționată la punctul 10.3 din anexa II.

(4)   În situațiile în care standardele europene care prevăd specificații tehnice pentru un combustibil nu includ dispoziții privind etichetarea pentru a indica respectarea standardelor în cauză, sau dacă dispozițiile privind etichetarea nu se referă la o reprezentare grafică, inclusiv la un sistem de codificare cu culori, sau dacă dispozițiile privind etichetarea nu sunt potrivite pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament, în scopul punerii în aplicare uniforme a alineatelor (1) și (2), Comisia poate delega organizațiilor europene pentru standardizare elaborarea unor specificații de etichetare privind compatibilitatea.

Pe baza specificațiilor de etichetare privind compatibilitatea elaborate de organismele europene de standardizare în temeiul delegării menționate la primul paragraf, Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește reprezentarea grafică, inclusiv un sistem de codificare cu culori, a compatibilității pentru combustibilii introduși pe piața Uniunii care ating nivelul de 1 % din volumul total al vânzărilor, conform evaluării Comisiei, în mai mult de un stat membru.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2).

(5)   Atunci când dispozițiile privind etichetarea standardelor europene respective sunt actualizate sau sunt elaborate noi standarde europene pentru combustibilii alternativi, cerințele corespunzătoare privind etichetarea se aplică tuturor punctelor de reîncărcare și de realimentare în termen de cel mult 24 luni de la adoptarea actului de punere în aplicare relevant, precum și tuturor autovehiculelor de la data intrării în vigoare a actului de punere în aplicare relevant.

Articolul 20

Dispoziții privind datele

(1)   Statele membre desemnează o organizație de înregistrare a identificării („IDRO”). Până la 14 aprilie 2025, IDRO emite și gestionează coduri de identificare unică („ID”) pentru a identifica cel puțin operatorii de puncte de reîncărcare și furnizorii de servicii de mobilitate.

(2)   Până la 14 aprilie 2025, operatorii de puncte de reîncărcare și de puncte de realimentare pentru combustibili alternativi accesibile publicului sau, în conformitate cu acordurile dintre aceștia, proprietarii acestor puncte, asigură gratuit disponibilitatea datelor statice și dinamice privind infrastructura pentru combustibili alternativi pe care o exploatează sau privind serviciile legate inerent de această infrastructură, pe care le furnizează sau le externalizează. Se pun la dispoziție următoarele tipuri de date:

| (a) | date statice pentru punctele de reîncărcare și punctele de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului exploatate de aceștia:






  (i) | amplasarea geografică a punctelor de reîncărcare și a punctelor de realimentare cu combustibili alternativi; |
| --- | --- | --- |

(a)

date statice pentru punctele de reîncărcare și punctele de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului exploatate de aceștia:

(i)

amplasarea geografică a punctelor de reîncărcare și a punctelor de realimentare cu combustibili alternativi;

| (ii) | numărul de conectori; |
| --- | --- |

(ii)

numărul de conectori;

| (iii) | numărul de locuri de parcare pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

(iii)

numărul de locuri de parcare pentru persoanele cu dizabilități;

| (iv) | datele de contact ale proprietarului și operatorului stației de reîncărcare și de realimentare; |
| --- | --- |

(iv)

datele de contact ale proprietarului și operatorului stației de reîncărcare și de realimentare;

| (v) | programul de lucru; |
| --- | --- |

(v)

programul de lucru;

| (b) | date statice suplimentare pentru punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de aceștia:






  (i) | codurile de identificare, cel puțin ale operatorului punctului de reîncărcare; |
| --- | --- | --- |

(b)

date statice suplimentare pentru punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de aceștia:

(i)

codurile de identificare, cel puțin ale operatorului punctului de reîncărcare;

| (ii) | tipul conectorului; |
| --- | --- |

(ii)

tipul conectorului;

| (iii) | tipul curentului (CA/CC); |
| --- | --- |

(iii)

tipul curentului (CA/CC);

| (iv) | puterea maximă de ieșire (kW) a stației de reîncărcare; |
| --- | --- |

(iv)

puterea maximă de ieșire (kW) a stației de reîncărcare;

| (v) | puterea maximă de ieșire (kW) a punctului de reîncărcare; |
| --- | --- |

(v)

puterea maximă de ieșire (kW) a punctului de reîncărcare;

| (vi) | compatibilitatea cu tipul de vehicul; |
| --- | --- |

(vi)

compatibilitatea cu tipul de vehicul;

| (c) | date dinamice pentru punctele de reîncărcare și punctele de realimentare pentru combustibili alternativi accesibile publicului exploatate de aceștia:






  (i) | starea de funcționare (operațional/scos din funcțiune); |
| --- | --- | --- |

(c)

date dinamice pentru punctele de reîncărcare și punctele de realimentare pentru combustibili alternativi accesibile publicului exploatate de aceștia:

(i)

starea de funcționare (operațional/scos din funcțiune);

| (ii) | disponibilitatea (în uz/scos din uz); |
| --- | --- |

(ii)

disponibilitatea (în uz/scos din uz);

| (iii) | prețul ad-hoc; |
| --- | --- |

(iii)

prețul ad-hoc;

| (iv) | energia electrică furnizată este 100 % din surse regenerabile (da/nu). |
| --- | --- |

(iv)

energia electrică furnizată este 100 % din surse regenerabile (da/nu).

Cerințele prevăzute la litera (c) nu se aplică punctelor de reîncărcare accesibile publicului care nu necesită efectuarea unei plăți pentru serviciul de reîncărcare.

(3)   Fiecare operator de puncte de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului sau, în conformitate cu acordurile dintre aceștia, proprietarul punctelor respective instituie o interfață de programare a aplicațiilor (IPA) care oferă acces liber și nerestricționat la datele menționate la alineatul (2) și transmite informații privind IPA respective punctelor naționale de acces.

IPA a fiecărui operator de puncte de reîncărcare și de realimentare sau, în conformitate cu acordurile dintre aceștia, IPA a proprietarului punctelor respective respectă cerințele tehnice comune stabilite de Comisie în actele delegate menționate la alineatul (6) pentru a permite un schimb de date automatizat și uniform între operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului și utilizatorii de date.

(4)   Până la 31 decembrie 2024, statele membre se asigură că datele menționate la alineatul (2) de la prezentul articol sunt puse la dispoziția tuturor utilizatorilor de date în mod deschis și nediscriminatoriu prin punctele lor naționale de acces, în conformitate cu dispozițiile relevante referitoare la astfel de date din Regulamentul delegat (UE) 2022/670 și cu respectarea specificațiilor complementare suplimentare care ar putea fi adoptate în conformitate cu alineatul (7) de la prezentul articol. În cazul în care statele membre agregă date în cadrul punctelor lor naționale de acces, acestea pot furniza datele respective unui punct european comun de acces prin intermediul unei IPA.

(5)   Până la 31 decembrie 2026, Comisia instituie un punct european comun de acces care să funcționeze ca un portal de date care facilitează accesul la datele menționate la alineatul (2) de la diferitele puncte naționale de acces. Comisia asigură că punctul european comun de acces este accesibil cu ușurință și poate fi utilizat de către toți utilizatorii de date, de exemplu, prin crearea unui portal de internet dedicat.

(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22 pentru:

| (a) | a modifica alineatul (2) de la prezentul articol pentru a include tipuri de date suplimentare privind punctele de reîncărcare și punctele de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului sau privind serviciile legate în mod inerent de o astfel de infrastructură pe care operatorii infrastructurii respective o furnizează sau o externalizează având în vedere evoluțiile tehnologice sau noile servicii puse la dispoziție pe piață; și |
| --- | --- |

(a)

a modifica alineatul (2) de la prezentul articol pentru a include tipuri de date suplimentare privind punctele de reîncărcare și punctele de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului sau privind serviciile legate în mod inerent de o astfel de infrastructură pe care operatorii infrastructurii respective o furnizează sau o externalizează având în vedere evoluțiile tehnologice sau noile servicii puse la dispoziție pe piață; și

| (b) | a completa prezentul regulament prin stabilirea unor cerințe tehnice comune privind o interfață comună a programului de aplicații, cu scopul de a permite un schimb de date automatizat și uniform între operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului și utilizatorii de date. |
| --- | --- |

(b)

a completa prezentul regulament prin stabilirea unor cerințe tehnice comune privind o interfață comună a programului de aplicații, cu scopul de a permite un schimb de date automatizat și uniform între operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi accesibile publicului și utilizatorii de date.

(7)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabilește:

| (a) | specificații care sunt complementare față de cele stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2022/670, referitoare la formatul datelor, frecvența și calitatea în care datele menționate la alineatul (2) de la prezentul articol și în actele delegate adoptate pe baza alineatului (6) de la prezentul articol se pun la dispoziție; |
| --- | --- |

(a)

specificații care sunt complementare față de cele stabilite în Regulamentul delegat (UE) 2022/670, referitoare la formatul datelor, frecvența și calitatea în care datele menționate la alineatul (2) de la prezentul articol și în actele delegate adoptate pe baza alineatului (6) de la prezentul articol se pun la dispoziție;

| (b) | proceduri detaliate care să permită disponibilitatea și accesibilitatea datelor necesare în temeiul prezentului articol. |
| --- | --- |

(b)

proceduri detaliate care să permită disponibilitatea și accesibilitatea datelor necesare în temeiul prezentului articol.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2).

Respectivele acte de punere în aplicare nu aduc atingere Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32) și nici actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acesteia.

(8)   Actele delegate și de punere în aplicare menționate la alineatele (6) și (7) prevăd perioade de tranziție rezonabile înainte ca dispozițiile pe care le conțin sau modificările acestora să devină obligatorii pentru operatorii sau proprietarii de puncte de reîncărcare și de puncte de realimentare cu combustibili alternativi.

Articolul 21

Specificațiile tehnice comune

(1)   Se aplică specificațiile tehnice prevăzute în anexa II.

(2)   În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012, Comisia poate solicita organizațiilor europene de standardizare să elaboreze proiecte de standarde europene care stabilesc specificațiile tehnice pentru domeniile menționate în anexa II la prezentul regulament pentru care nu au fost adoptate specificații tehnice comune de către Comisie.

(3)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 22 în vederea:

| (a) | modificării anexei II prin introducerea specificațiilor tehnice pentru domeniile enumerate în anexa respectivă pentru a permite interoperabilitatea tehnică deplină a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare în ceea ce privește conexiunile fizice, schimbul de comunicații și accesul persoanelor cu mobilitate redusă în zonele respective; și |
| --- | --- |

(a)

modificării anexei II prin introducerea specificațiilor tehnice pentru domeniile enumerate în anexa respectivă pentru a permite interoperabilitatea tehnică deplină a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare în ceea ce privește conexiunile fizice, schimbul de comunicații și accesul persoanelor cu mobilitate redusă în zonele respective; și

| (b) | fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 12 luni de la adoptarea standardelor relevante, să modifice anexa II prin actualizarea trimiterilor la standardele menționate în specificațiile tehnice prevăzute în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(b)

fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 12 luni de la adoptarea standardelor relevante, să modifice anexa II prin actualizarea trimiterilor la standardele menționate în specificațiile tehnice prevăzute în anexa respectivă.

(4)   În cazul în care actele delegate menționate la alineatul (3) se aplică infrastructurilor existente, respectivele acte delegate se bazează pe o analiză cost-beneficiu care urmează să fie transmisă Parlamentului European și Consiliului împreună cu actele delegate respective.

(5)   În cazul în care standardele europene ce stabilesc specificațiile tehnice ale unui combustibil sunt elaborate după adoptarea de către Comisie a unui act de punere în aplicare menționat la articolul 19 alineatul (4) al doilea paragraf și includ dispoziții care impun etichetarea pentru a indica conformitatea cu standardele în cauză și pentru a face trimitere la o reprezentare grafică, inclusiv la sisteme de codificare a culorilor, modificările anexei II adoptate prin actele delegate menționate la alineatul (3) de la prezentul articol includ o indicație cu privire la standardele sau actele de punere în aplicare respective care urmează să fie aplicate și, după caz, abrogă actele de punere în aplicare relevante.

(6)   Modificările anexei II adoptate prin actele delegate menționate la alineatul (3) includ perioade de tranziție rezonabile pentru orice specificații tehnice pe care actele delegate respective le introduc sau le modifică, pe parcursul cărora acestea nu sunt obligatorii pentru infrastructura în cauză.

Articolul 22

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 20 și 21 se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 13 aprilie 2024. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolele 20 și 21 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 20 și 21 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu a formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu trei luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 23

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 24

Raportare și reexaminare

(1)   Până la 31 decembrie 2024, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind stadiul tehnologic și de pregătire a pieței referitor la vehiculele grele. Respectivul raport ia în considerare indicațiile inițiale privind preferințele pieței. Acesta ia în considerare, de asemenea, evoluțiile tehnologice și dezvoltarea specificațiilor tehnice obținute până la data respectivă și evoluțiile preconizate pe termen scurt, în special în ceea ce privește standardele și tehnologiile de reîncărcare și realimentare, cum ar fi standardele de reîncărcare de putere înaltă și sistemele rutiere electrice, precum și utilizarea hidrogenului lichid.

În ceea ce privește stațiile de realimentare cu hidrogen, Comisia evaluează în continuare cerințele menționate la articolul 6 în lumina evoluțiilor tehnologice și ale pieței, necesitatea de a specifica o capacitate mai mare pentru stațiile respective, necesitatea de a specifica obiective pentru infrastructura de realimentare cu hidrogen lichid, precum și data extinderii cerințelor pentru instalarea stațiilor de realimentare cu hidrogen în rețeaua globală TEN-T.

(2)   Până la 31 decembrie 2026 și, ulterior, o dată la cinci ani, Comisia reexaminează prezentul regulament.

În cadrul reexaminării sale, Comisia evaluează, în special, următoarele elemente:

| (a) | dacă pragurile de trafic menționate la articolul 3 alineatele (6) și (7), la articolul 4 alineatele (4) și (5) și la articolul 6 alineatul (4) sunt în continuare relevante, având în vedere creșterea preconizată a ponderii vehiculelor alimentate cu hidrogen și a vehiculelor electrice cu baterie în raport cu parcul total de vehicule care circulă în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

dacă pragurile de trafic menționate la articolul 3 alineatele (6) și (7), la articolul 4 alineatele (4) și (5) și la articolul 6 alineatul (4) sunt în continuare relevante, având în vedere creșterea preconizată a ponderii vehiculelor alimentate cu hidrogen și a vehiculelor electrice cu baterie în raport cu parcul total de vehicule care circulă în Uniune;

| (b) | dacă mijloacele electronice de plată menționate la articolul 5 alineatul (1) sunt în continuare adecvate; |
| --- | --- |

(b)

dacă mijloacele electronice de plată menționate la articolul 5 alineatul (1) sunt în continuare adecvate;

| (c) | funcționarea mecanismului de stabilire a prețurilor pentru stațiile de reîncărcare accesibile publicului și dacă componentele de stabilire a prețurilor prevăzute la articolul 5 alineatul (4) oferă consumatorilor informații clare și suficiente; |
| --- | --- |

(c)

funcționarea mecanismului de stabilire a prețurilor pentru stațiile de reîncărcare accesibile publicului și dacă componentele de stabilire a prețurilor prevăzute la articolul 5 alineatul (4) oferă consumatorilor informații clare și suficiente;

| (d) | o posibilă scădere a pragului tonajului brut, prevăzut la articolul 9, precum și o posibilă extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte tipuri de nave, în urma ajustărilor relevante din alte acte juridice relevante ale Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

o posibilă scădere a pragului tonajului brut, prevăzut la articolul 9, precum și o posibilă extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament la alte tipuri de nave, în urma ajustărilor relevante din alte acte juridice relevante ale Uniunii;

| (e) | situația actuală și dezvoltarea viitoare a pieței aviației pe bază de hidrogen și propulsie electrică; |
| --- | --- |

(e)

situația actuală și dezvoltarea viitoare a pieței aviației pe bază de hidrogen și propulsie electrică;

| (f) | efectele prezentului regulament în ceea ce privește potențialul și amploarea relocării emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(f)

efectele prezentului regulament în ceea ce privește potențialul și amploarea relocării emisiilor de dioxid de carbon.

În cadrul acestei reexaminări, Comisia evaluează, de asemenea, măsura în care punerea în aplicare a prezentului regulament și-a îndeplinit obiectivele și măsura în care a avut un impact asupra competitivității sectoarelor relevante vizate de acesta. Respectiva reexaminare cuprinde, de asemenea, interacțiunea prezentului regulament cu alte acte juridice relevante ale Uniunii și identifică toate dispozițiile prezentului regulament care ar putea fi actualizate și simplificate, precum și acțiunile și măsurile care au fost sau ar putea fi luate pentru a reduce presiunea costurilor totale asupra sectoarelor relevante. Ca parte a analizei Comisiei privind eficiența prezentului regulament, reexaminarea include, de asemenea, o evaluare a sarcinii pe care prezentul regulament o impune întreprinderilor.

(3)   Comisia analizează, dacă este cazul, dacă această reexaminare trebuie să fie însoțită de o propunere de modificare a prezentului regulament, având în vedere rezultatul evaluării menționate la alineatul (2).

Articolul 25

Abrogare

(1)   Directiva 2014/94/UE și Regulamentele delegate (UE) 2019/1745 și (UE) 2021/1444 se abrogă cu efect de la 13 aprilie 2024.

(2)   Trimiterile la Directiva 2014/94/UE se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa IV.

Articolul 26

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Acesta se aplică de la 13 aprilie 2024.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Strasbourg, 13 septembrie 2023.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  JO C 152, 6.4.2022, p. 138.

1

(2)  
  JO C 270, 13.7.2022, p. 38.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 11 iulie 2023 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 25 iulie 2023.

3

(4)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

4

(5)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011 (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

6

2

(7)  Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 595/2009 și (UE) 2018/956 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/53/CE a Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 202).

7

2

(8)  Regulamentul (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (a se vedea pagina 48 din prezentul Jurnal Oficial).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).

9

(10)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

10

(11)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

11

(12)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

12

(13)  Directiva 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind protecția consumatorului prin indicarea prețurilor produselor oferite consumatorilor (JO L 80, 18.3.1998, p. 27).

13

(14)  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului din 19 noiembrie 2021 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 219/2007, (UE) nr. 557/2014, (UE) nr. 558/2014, (UE) nr. 559/2014, (UE) nr. 560/2014, (UE) nr. 561/2014 și (UE) nr. 642/2014 (JO L 427, 30.11.2021, p. 17).

15

(16)  Directiva 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (JO L 272, 25.10.1996, p. 36).

16

(17)  Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (JO L 158, 14.6.2019, p. 54).

17

(18)  Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante, în sprijinul unei mobilități cu emisii scăzute (JO L 120, 15.5.2009, p. 5).

18

(19)  Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informațiilor cu privire la consumul de carburant și emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi (JO L 12, 18.1.2000, p. 16).

19

2

(20)  Regulamentul delegat (UE) 2022/670 al Comisiei din 2 februarie 2022 de completare a Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește prestarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real cu privire la trafic (JO L 122, 25.4.2022, p. 1).

20

(21)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

21

(22)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

22

(23)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

23

(24)  Regulamentul delegat (UE) 2019/1745 al Comisiei din 13 august 2019 de completare și de modificare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește punctele de reîncărcare pentru autovehiculele de categoria L, alimentarea de la rețeaua electrică terestră a navelor de navigație interioară, alimentarea cu hidrogen pentru transportul rutier și alimentarea cu gaze naturale pentru transportul rutier și naval și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) 2018/674 al Comisiei, (JO L 268, 22.10.2019, p. 1).

24

(25)  Regulamentul delegat (UE) 2021/1444 al Comisiei din 17 iunie 2021 de completare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele privind punctele de reîncărcare pentru autobuze electrice (JO L 313, 6.9.2021, p. 1).

25

(26)  Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (JO L 212, 22.8.2018, p. 1).

26

(27)  Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

27

(28)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

28

(29)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35).

29

(30)  Regulamentul delegat (UE) 2022/1012 al Comisiei din 7 aprilie 2022 de completare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește stabilirea de standarde care detaliază nivelul de servicii și de securitate al spațiilor de parcare sigure și securizate și procedurile de certificare a acestora (JO L 170, 28.6.2022, p. 27).

30

(31)  Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2017 de stabilire a unui cadru privind furnizarea de servicii portuare și a normelor comune privind transparența financiară a porturilor (JO L 57, 3.3.2017, p. 1).

31

(32)  Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

32

---

ANEXA I

Raportare

Raportul național privind progresele înregistrate menționat la articolul 15 alineatul (1) include cel puțin următoarele elemente:

| 1. | stabilirea obiectivelor:






  (a) | previziuni privind utilizarea vehiculelor pentru data de 31 decembrie a anilor 2025, 2030 și 2035 pentru:






  — | vehicule ușoare, separat pentru vehiculele electrice ușoare cu baterie, vehiculele electrice hibride reîncărcabile ușoare și vehiculele ușoare alimentate cu hidrogen; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

stabilirea obiectivelor:

(a)

previziuni privind utilizarea vehiculelor pentru data de 31 decembrie a anilor 2025, 2030 și 2035 pentru:

—

vehicule ușoare, separat pentru vehiculele electrice ușoare cu baterie, vehiculele electrice hibride reîncărcabile ușoare și vehiculele ușoare alimentate cu hidrogen;

| — | vehicule grele, separat pentru vehiculele electrice grele cu baterie și vehiculele grele alimentate cu hidrogen; |
| --- | --- |

—

vehicule grele, separat pentru vehiculele electrice grele cu baterie și vehiculele grele alimentate cu hidrogen;

| (b) | obiective pentru data de 31 decembrie 2025, 2027, 2030 și 2035 pentru:






  — | infrastructura de reîncărcare destinată vehiculelor electrice ușoare: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire (clasificarea stațiilor de reîncărcare în conformitate cu anexa III); |
| --- | --- | --- |

(b)

obiective pentru data de 31 decembrie 2025, 2027, 2030 și 2035 pentru:

—

infrastructura de reîncărcare destinată vehiculelor electrice ușoare: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire (clasificarea stațiilor de reîncărcare în conformitate cu anexa III);

| — | dezvoltarea stațiilor de reîncărcare pentru vehicule electrice ușoare care nu sunt accesibile publicului, dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea stațiilor de reîncărcare pentru vehicule electrice ușoare care nu sunt accesibile publicului, dacă este cazul;

| — | infrastructura de reîncărcare destinată vehiculelor electrice grele: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire; |
| --- | --- |

—

infrastructura de reîncărcare destinată vehiculelor electrice grele: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire;

| — | dezvoltarea stațiilor de reîncărcare pentru vehicule electrice grele care nu sunt accesibile publicului, dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea stațiilor de reîncărcare pentru vehicule electrice grele care nu sunt accesibile publicului, dacă este cazul;

| — | stații de realimentare cu hidrogen: numărul de stații de realimentare, capacitatea stațiilor de realimentare și conectorul furnizat; |
| --- | --- |

—

stații de realimentare cu hidrogen: numărul de stații de realimentare, capacitatea stațiilor de realimentare și conectorul furnizat;

| — | stații rutiere de realimentare cu metan lichefiat: numărul de stații de realimentare și capacitatea stațiilor; |
| --- | --- |

—

stații rutiere de realimentare cu metan lichefiat: numărul de stații de realimentare și capacitatea stațiilor;

| — | puncte de realimentare cu metan lichefiat în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea pentru fiecare port; |
| --- | --- |

—

puncte de realimentare cu metan lichefiat în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea pentru fiecare port;

| — | alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, inclusiv amplasarea exactă (portul) și capacitatea fiecărei instalații din port; |
| --- | --- |

—

alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, inclusiv amplasarea exactă (portul) și capacitatea fiecărei instalații din port;

| — | alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea; |
| --- | --- |

—

alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile interioare din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea;

| — | alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, numărul de instalații pentru fiecare aeroport din rețeaua centrală TEN-T sau aeroport din rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

—

alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, numărul de instalații pentru fiecare aeroport din rețeaua centrală TEN-T sau aeroport din rețeaua globală TEN-T;

| — | alte ținte și obiective naționale pentru care nu există obiective naționale obligatorii la nivelul Uniunii, dacă este cazul. Pentru infrastructura pentru combustibili alternativi din porturi, aeroporturi și pentru transportul feroviar, trebuie raportate amplasarea și capacitatea/dimensiunea instalației; |
| --- | --- |

—

alte ținte și obiective naționale pentru care nu există obiective naționale obligatorii la nivelul Uniunii, dacă este cazul. Pentru infrastructura pentru combustibili alternativi din porturi, aeroporturi și pentru transportul feroviar, trebuie raportate amplasarea și capacitatea/dimensiunea instalației;

| 2. | ratele de utilizare: pentru categoriile menționate la punctul 1 litera (b), raportarea utilizării infrastructurii respective; |
| --- | --- |

2.

ratele de utilizare: pentru categoriile menționate la punctul 1 litera (b), raportarea utilizării infrastructurii respective;

| 3. | nivelul realizării țintelor naționale privind introducerea combustibililor alternativi în diferitele moduri de transport (rutier, feroviar, pe apă și aerian):






  — | nivelul de realizare a obiectivelor de instalare a infrastructurii menționate la punctul 1 litera (b) pentru toate modurile de transport aplicabile, în special pentru stațiile de reîncărcare, sistemul rutier electric (dacă este cazul), stațiile de realimentare cu hidrogen, alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și în porturile interioare, buncherajul metanului lichefiat în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, alte infrastructuri pentru combustibili alternativi în porturi, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare; |
| --- | --- | --- |

3.

nivelul realizării țintelor naționale privind introducerea combustibililor alternativi în diferitele moduri de transport (rutier, feroviar, pe apă și aerian):

—

nivelul de realizare a obiectivelor de instalare a infrastructurii menționate la punctul 1 litera (b) pentru toate modurile de transport aplicabile, în special pentru stațiile de reîncărcare, sistemul rutier electric (dacă este cazul), stațiile de realimentare cu hidrogen, alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și în porturile interioare, buncherajul metanului lichefiat în porturile maritime din rețeaua centrală TEN-T, alte infrastructuri pentru combustibili alternativi în porturi, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare;

| — | pentru punctele de reîncărcare, specificarea raportului dintre infrastructura publică și cea privată; |
| --- | --- |

—

pentru punctele de reîncărcare, specificarea raportului dintre infrastructura publică și cea privată;

| — | instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane; |
| --- | --- |

—

instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane;

| 4. | examinarea cazurilor în care statele membre au făcut uz de derogările prevăzute la articolul 3 alineatele (6), (7) și (8), la articolul 4 alineatele (6), (7) și (8) și la articolul 6 alineatul (4); |
| --- | --- |

4.

examinarea cazurilor în care statele membre au făcut uz de derogările prevăzute la articolul 3 alineatele (6), (7) și (8), la articolul 4 alineatele (6), (7) și (8) și la articolul 6 alineatul (4);

| 5. | măsuri juridice: informații privind măsurile juridice, care pot consta în măsuri legislative, de reglementare sau administrative de susținere a creării infrastructurii pentru combustibili alternativi, cum ar fi autorizațiile de construire, autorizațiile pentru locuri de parcare, certificarea performanței de mediu a întreprinderilor și concesionarea stațiilor de reîncărcare și de realimentare; |
| --- | --- |

5.

măsuri juridice: informații privind măsurile juridice, care pot consta în măsuri legislative, de reglementare sau administrative de susținere a creării infrastructurii pentru combustibili alternativi, cum ar fi autorizațiile de construire, autorizațiile pentru locuri de parcare, certificarea performanței de mediu a întreprinderilor și concesionarea stațiilor de reîncărcare și de realimentare;

| 6. | informații privind măsurile de politică pentru susținerea punerii în aplicare a cadrului național de politică, inclusiv:






  — | stimulente directe pentru achiziționarea de mijloace de transport care utilizează combustibili alternativi sau pentru construirea infrastructurii aferente; |
| --- | --- | --- |

6.

informații privind măsurile de politică pentru susținerea punerii în aplicare a cadrului național de politică, inclusiv:

—

stimulente directe pentru achiziționarea de mijloace de transport care utilizează combustibili alternativi sau pentru construirea infrastructurii aferente;

| — | disponibilitatea stimulentelor fiscale pentru promovarea mijloacelor de transport care utilizează combustibili alternativi și a infrastructurii relevante; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea stimulentelor fiscale pentru promovarea mijloacelor de transport care utilizează combustibili alternativi și a infrastructurii relevante;

| — | utilizarea achizițiilor publice, inclusiv a achizițiilor publice comune, pentru a susține combustibilii alternativi; |
| --- | --- |

—

utilizarea achizițiilor publice, inclusiv a achizițiilor publice comune, pentru a susține combustibilii alternativi;

| — | stimulente nefinanciare care să acționeze la nivelul cererii, de exemplu, acces preferențial în zone restricționate, politica de staționare și benzi dedicate; |
| --- | --- |

—

stimulente nefinanciare care să acționeze la nivelul cererii, de exemplu, acces preferențial în zone restricționate, politica de staționare și benzi dedicate;

| 7. | sprijin public pentru instalare și producție, inclusiv:






  — | alocarea unui buget public anual pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, defalcat în funcție de combustibilul alternativ și de modul de transport utilizat (rutier, feroviar, pe apă și aerian); |
| --- | --- | --- |

7.

sprijin public pentru instalare și producție, inclusiv:

—

alocarea unui buget public anual pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, defalcat în funcție de combustibilul alternativ și de modul de transport utilizat (rutier, feroviar, pe apă și aerian);

| — | alocarea unui buget public anual pentru sprijinirea unităților de producție care dezvoltă tehnologii pentru combustibili alternativi, defalcat în funcție de combustibilul alternativ; |
| --- | --- |

—

alocarea unui buget public anual pentru sprijinirea unităților de producție care dezvoltă tehnologii pentru combustibili alternativi, defalcat în funcție de combustibilul alternativ;

| — | examinarea oricăror nevoi speciale în cursul fazei inițiale de instalare a infrastructurii pentru combustibili alternativi; |
| --- | --- |

—

examinarea oricăror nevoi speciale în cursul fazei inițiale de instalare a infrastructurii pentru combustibili alternativi;

| 8. | cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (RTD&D): alocarea unui buget public anual pentru sprijinirea RTD&D privind combustibilii alternativi. |
| --- | --- |

8.

cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (RTD&D): alocarea unui buget public anual pentru sprijinirea RTD&D privind combustibilii alternativi.

---

ANEXA II

Specificații tehnice

1.

Specificații tehnice pentru furnizarea de energie electrică pentru transportul rutier

1.1.

| — | punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) de putere normală pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu prize sau conectori de tip 2 pentru vehicule, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017. |
| --- | --- |

—

punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) de putere normală pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu prize sau conectori de tip 2 pentru vehicule, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017.

1.2.

| — | punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) de putere normală pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu conectori ai sistemului de încărcare combinat „Combo 2”, conform descrierii din standardul EN 62196-3:2014; |
| --- | --- |

—

punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) de putere normală pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu conectori ai sistemului de încărcare combinat „Combo 2”, conform descrierii din standardul EN 62196-3:2014;

| — | punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) de putere înaltă pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu conectori de tip 2, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017; |
| --- | --- |

—

punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) de putere înaltă pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu conectori de tip 2, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017;

| — | punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) de putere înaltă pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu conectori ai sistemului de încărcare combinat „Combo 2”, conform descrierii din standardul EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) de putere înaltă pentru vehicule electrice trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cel puțin cu conectori ai sistemului de încărcare combinat „Combo 2”, conform descrierii din standardul EN 62196-3:2014.

1.3.

Punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) accesibile publicului rezervate vehiculelor electrice din categoria L cu o putere de până la 3,7 kW trebuie să fie echipate, din motive de interoperabilitate, cu cel puțin unul dintre următoarele elemente:

| (a) | prize de curent sau conectori pentru vehicule de tip 3A, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017 (pentru încărcarea în modul 3); |
| --- | --- |

(a)

prize de curent sau conectori pentru vehicule de tip 3A, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017 (pentru încărcarea în modul 3);

| (b) | prize de curent conforme cu standardul IEC 60884-1:2002 +A1:2006 +A2:2013 (pentru încărcarea în modul 1 sau în modul 2). |
| --- | --- |

(b)

prize de curent conforme cu standardul IEC 60884-1:2002 +A1:2006 +A2:2013 (pentru încărcarea în modul 1 sau în modul 2).

1.4.

| — | punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) de putere normală și punctele de reîncărcare de putere înaltă pentru autobuzele electrice trebuie să fie echipate cel puțin cu conectori de tip 2, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017; |
| --- | --- |

—

punctele de reîncărcare cu curent alternativ (CA) de putere normală și punctele de reîncărcare de putere înaltă pentru autobuzele electrice trebuie să fie echipate cel puțin cu conectori de tip 2, conform descrierii din standardul EN 62196-2:2017;

| — | punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) de putere normală și punctele de reîncărcare de putere înaltă pentru autobuzele electrice trebuie să fie echipate cel puțin cu conectori ai sistemului de încărcare combinat „Combo 2”, conform descrierii din standardul EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

punctele de reîncărcare cu curent continuu (CC) de putere normală și punctele de reîncărcare de putere înaltă pentru autobuzele electrice trebuie să fie echipate cel puțin cu conectori ai sistemului de încărcare combinat „Combo 2”, conform descrierii din standardul EN 62196-3:2014.

1.5.

| — | dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat pe infrastructură (pantograf); |
| --- | --- |

—

dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat pe infrastructură (pantograf);

| — | dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat pe plafonul vehiculului; |
| --- | --- |

—

dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat pe plafonul vehiculului;

| — | dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat sub vehicul; |
| --- | --- |

—

dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat sub vehicul;

| — | dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat pe infrastructură și conectat la partea laterală sau la plafonul vehiculului. |
| --- | --- |

—

dispozitivul automatizat de conectare (DAC) montat pe infrastructură și conectat la partea laterală sau la plafonul vehiculului.

1.6.

Specificații tehnice privind conectorul pentru reîncărcarea vehiculelor electrice grele (încărcare cu curent continuu).

1.7.

Specificații tehnice pentru reîncărcarea statică fără fir cu inducție a autoturismelor și a vehiculelor electrice ușoare.

1.8.

Specificații tehnice pentru reîncărcarea statică fără fir cu inducție a vehiculelor electrice grele.

1.9.

Specificații tehnice pentru reîncărcarea dinamică fără fir cu inducție a autoturismelor și a vehiculelor electrice ușoare.

1.10.

Specificații tehnice pentru reîncărcarea dinamică fără fir cu inducție a vehiculelor electrice grele.

1.11.

Specificații tehnice pentru reîncărcarea statică fără fir cu inducție a autobuzelor electrice.

1.12.

Specificații tehnice pentru reîncărcarea dinamică fără fir cu inducție a autobuzelor electrice.

1.13.

Specificații tehnice pentru sistemul rutier electric pentru alimentarea dinamică cu energie electrică prin linii electrice aeriene prin intermediul unui pantograf pentru vehicule electrice grele.

1.14.

Specificații tehnice pentru sistemul rutier electric pentru alimentarea dinamică cu energie la nivelul solului prin șine conductoare pentru autoturisme electrice, vehicule electrice ușoare și vehicule electrice grele.

1.15.

Specificații tehnice pentru schimbarea bateriilor pentru vehiculele electrice din categoria L.

1.16.

Dacă este fezabil din punct de vedere tehnic, specificații tehnice pentru schimbarea bateriilor pentru autoturisme electrice și vehicule electrice ușoare.

1.17.

Dacă este fezabil din punct de vedere tehnic, specificații tehnice pentru schimbarea bateriilor pentru vehiculele electrice grele.

1.18.

Specificații tehnice pentru stațiile de reîncărcare pentru a asigura accesul utilizatorilor cu dizabilități.

2.

Specificații tehnice pentru schimbul de comunicații în sectorul reîncărcării vehiculelor electrice

2.1.

Specificații tehnice privind comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare (comunicarea vehicul-rețea).

2.2.

Specificații tehnice privind comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a punctului de reîncărcare (comunicare back-end).

2.3.

Specificații tehnice privind comunicarea dintre operatorul punctului de reîncărcare, furnizorii de servicii de electromobilitate și platformele de roaming electronic.

2.4.

Specificații tehnice privind comunicarea dintre operatorul punctului de reîncărcare și operatorii sistemului de distribuție.

3.

Specificații tehnice pentru furnizarea hidrogenului pentru vehiculele pentru transportul rutier

3.1.

Punctele exterioare de realimentare cu hidrogen care distribuie hidrogen gazos utilizat drept combustibil la bordul autovehiculelor să respecte cel puțin cerințele de interoperabilitate descrise în standardul EN 17127:2020.

3.2.

Caracteristicile de calitate ale hidrogenului distribuit de punctele de realimentare cu hidrogen pentru autovehicule să respecte cerințele descrise în standardul EN 17124:2022. Metodele de asigurare a respectării criteriilor de calitate a hidrogenului sunt, de asemenea, descrise în standardul menționat.

3.3.

Algoritmul de alimentare să respecte cerințele standardului EN 17127:2020.

3.4.

Odată încheiat procesul de certificare a standardului EN ISO 17268:2020, conectorii pentru realimentarea cu hidrogen gazos a autovehiculelor să respecte cel puțin acest standard.

3.5.

Specificații tehnice pentru conectorii pentru punctele de realimentare care distribuie hidrogen gazos (comprimat) pentru vehiculele grele.

3.6.

Specificații tehnice pentru conectorii pentru punctele de realimentare care distribuie hidrogen lichefiat pentru vehiculele grele.

4.

Specificații tehnice pentru metanul pentru transportul rutier

4.1.

Punctele de realimentare cu gaz natural comprimat (GNC) pentru autovehicule să respecte o presiune de alimentare (presiune de serviciu) de 20,0 MPa (200 bar) la 15 °C. O presiune maximă de alimentare de 26,0 MPa cu „compensarea temperaturii” este permisă în concordanță cu standardul EN ISO 16923:2018.

4.2.

Profilul conectorului să fie conform cu Regulamentul nr. 110 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite referitor la părțile I și II din standardul EN ISO 14469:2017.

4.3.

Punctele de realimentare cu metan lichefiat pentru autovehicule să respecte o presiune de alimentare mai mică decât presiunea de serviciu maximă admisibilă a rezervorului vehiculului, astfel cum se menționează în standardul EN ISO 16924:2018 „Stații de alimentare cu gaz natural – Stații GNL pentru alimentarea vehiculelor”. În plus, profilul conectorului respectă standardul EN ISO 12617:2017 „Vehicule rutiere – Conector de realimentare cu gaz natural lichefiat (GNL) – conector de 3,1 MPa”.

5.

Specificații tehnice pentru alimentarea cu energie electrică destinată transportului maritim și navigației interioare

5.1.

Alimentarea cu energie electrică de la mal a navelor maritime, inclusiv proiectarea, instalarea și testarea sistemelor, să respecte cel puțin specificațiile tehnice ale standardului IEC/IEEE 80005-1:2019/AMD1:2022, pentru conexiunile de înaltă tensiune de la mal.

5.2.

Fișele, prizele de curent și racordurile pentru nave pentru racordarea la rețeaua de înaltă tensiune de la mal să respecte cel puțin specificațiile tehnice din standardul IEC 62613-1:2019.

5.3.

Alimentarea cu energie electrică de la mal pentru navele de navigație interioară să respecte cel puțin standardul EN 15869-2:2019 sau standardul EN 16840:2017, în funcție de cerințele energetice.

5.4.

Specificații tehnice pentru punctele de reîncărcare a bateriilor de la mal pentru navele maritime, care să asigure interconectivitatea și interoperabilitatea sistemului pentru navele maritime.

5.5.

Specificații tehnice pentru punctele de reîncărcare a bateriilor de la mal pentru navele de navigație interioară, care să asigure interconectivitatea și interoperabilitatea sistemului pentru navele de navigație interioară.

5.6.

Specificații tehnice pentru interfețele de comunicare dintre navă și rețeaua portului la sursele de alimentare automată cu energie electrică de la mal și pentru sistemele de reîncărcare a bateriilor pentru navele maritime.

5.7.

Specificații tehnice pentru interfețele de comunicare dintre navă și rețeaua portului la sursele de alimentare automată cu energie electrică de la mal și pentru sistemele de reîncărcare a bateriilor pentru navele de navigație interioară.

5.8.

Dacă este fezabil din punct de vedere tehnic, specificații tehnice pentru schimbarea și reîncărcarea bateriilor la stațiile de la mal pentru navele de navigație interioară.

6.

Specificații tehnice pentru buncherajul hidrogenului pentru transportul maritim și navigația interioară

6.1.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul hidrogenului gazos (comprimat) pentru navele maritime alimentate cu hidrogen.

6.2.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul hidrogenului gazos (comprimat) pentru navele de navigație interioară alimentate cu hidrogen.

6.3.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul hidrogenului lichefiat pentru navele maritime alimentate cu hidrogen.

6.4.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul hidrogenului lichefiat pentru navele de navigație interioară alimentate cu hidrogen.

7.

Specificații tehnice pentru buncherajul metanolului pentru transportul maritim și navigația interioară

7.1.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul metanolului pentru navele maritime alimentate cu metanol.

7.2.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul metanolului pentru navele de navigație interioară alimentate cu metanol.

8.

Specificații tehnice pentru buncherajul amoniacului pentru transportul maritim și navigația interioară

8.1.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul amoniacului pentru navele maritime alimentate cu amoniac.

8.2.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare și buncherajul amoniacului pentru navele de navigație interioară alimentate cu amoniac.

9.

Specificații tehnice pentru punctele de realimentare cu metan lichefiat destinate transportului maritim și navigației interioare

9.1.

Punctele de realimentare cu metan lichefiat destinate navelor maritime, care nu intră sub incidența Codului internațional pentru construcția și echipamentul navelor pentru transportul în vrac al gazelor lichefiate (Codul IGC), să respecte cel puțin standardul EN ISO 20519:2017.

9.2.

Punctele de realimentare cu metan lichefiat destinate navelor de navigație interioară să respecte cel puțin standardul EN ISO 20519:2017 (părțile 5.3-5.7), exclusiv din motive de interoperabilitate.

10.

Specificații tehnice privind etichetarea combustibililor

10.1.

Eticheta „Combustibili – Identificarea compatibilității vehiculului – Reprezentare grafică pentru informarea consumatorilor” să fie conformă cu standardul EN 16942:2016+A1:2021.

10.2.

„Identificarea vehiculelor și compatibilitatea infrastructurilor – Reprezentare grafică pentru informarea consumatorilor cu privire la alimentarea cu energie electrică a vehiculelor electrice” să respecte cel puțin standardul EN 17186:2019.

10.3.

Metodologia comună pentru compararea prețului pe unitate al combustibililor alternativi prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/732 al Comisiei (1).

10.4.

Specificațiile tehnice pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și centrele de realimentare cu hidrogen destinate transportului feroviar.

---

(1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/732 al Comisiei din 17 mai 2018 privind o metodologie comună pentru compararea prețului pe unitate al combustibililor alternativi în conformitate cu Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 123, 18.5.2018, p. 85).

1

---

ANEXA III

Cerințe de raportare privind introducerea vehiculelor electrice și a infrastructurii de reîncărcare accesibilă publicului

1.

| — | vehicule electrice cu baterie, separat pentru categoriile M1, N1, M2/3 și N2/3; |
| --- | --- |

—

vehicule electrice cu baterie, separat pentru categoriile M1, N1, M2/3 și N2/3;

| — | vehiculele electrice hibride reîncărcabile, separat pentru categoriile M1, N1, M2/3 și N2/3. |
| --- | --- |

—

vehiculele electrice hibride reîncărcabile, separat pentru categoriile M1, N1, M2/3 și N2/3.

2.

| Categorie | Subcategorie | Putere maximă de ieșire | Definiție în conformitate cu articolul 2 din prezentul regulament |
| --- | --- | --- | --- |
| Categoria 1 (curent alternativ – CA) | Punct de reîncărcare lentă cu curent
  alternativ, monofazic | P < 7,4 kW | Punct de reîncărcare de putere normală |
| Punct de reîncărcare cu curent alternativ
  de viteză medie, trifazic | 7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW |
| Punct de reîncărcare rapidă cu curent
  alternativ, trifazic | P > 22 kW | Punct de reîncărcare de putere înaltă |
| Categoria 2 (curent continuu – CC) | Punct de reîncărcare lentă cu curent continuu | P < 50 kW |
| Punct de reîncărcare rapidă cu curent continuu | 50 kW ≤ P < 150 kW |
| Nivelul 1 — Punct de reîncărcare ultrarapidă cu curent continuu | 150 kW ≤ P < 350 kW |
| Nivelul 2 — Punct de reîncărcare ultrarapidă cu curent continuu | P ≥ 350 kW |

Categorie

Subcategorie

Putere maximă de ieșire

Definiție în conformitate cu articolul 2 din prezentul regulament

Categoria 1 (curent alternativ – CA)

Punct de reîncărcare lentă cu curent

alternativ, monofazic

P < 7,4 kW

Punct de reîncărcare de putere normală

Punct de reîncărcare cu curent alternativ

de viteză medie, trifazic

7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW

Punct de reîncărcare rapidă cu curent

alternativ, trifazic

P > 22 kW

Punct de reîncărcare de putere înaltă

Categoria 2 (curent continuu – CC)

Punct de reîncărcare lentă cu curent continuu

P < 50 kW

Punct de reîncărcare rapidă cu curent continuu

50 kW ≤ P < 150 kW

Nivelul 1 — Punct de reîncărcare ultrarapidă cu curent continuu

150 kW ≤ P < 350 kW

Nivelul 2 — Punct de reîncărcare ultrarapidă cu curent continuu

P ≥ 350 kW

3.

| — | numărul de puncte de reîncărcare, care trebuie comunicat pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2; |
| --- | --- |

—

numărul de puncte de reîncărcare, care trebuie comunicat pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2;

| — | numărul de stații de reîncărcare, care trebuie comunicat pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2; |
| --- | --- |

—

numărul de stații de reîncărcare, care trebuie comunicat pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2;

| — | puterea totală cumulată a stațiilor de reîncărcare. |
| --- | --- |

—

puterea totală cumulată a stațiilor de reîncărcare.

---

ANEXA IV

Tabel de corespondență

| Directiva 2014/94/UE | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 14 |
| Articolul 4 | Articolele 3, 4, 5, 9 și 10 |
| Articolul 5 | Articolul 6 |
| – | Articolul 7 |
| Articolul 6 | Articolele 8 și 11 |
| – | Articolul 12 |
| – | Articolul 13 |
| Articolul 7 | Articolul 19 |
| Articolul 8 | Articolul 22 |
| Articolul 9 | Articolul 23 |
| Articolul 10 | Articolele 15, 16 și 24 |
| – | Articolul 17 |
| – | Articolul 18 |
| – | Articolul 20 |
| – | Articolul 21 |
| – | Articolul 25 |
| Articolul 11 | – |
| Articolul 12 | Articolul 26 |
| Articolul 13 | – |
| Anexa I | Anexa I |
| Anexa II | Anexa II |
| – | Anexa III |

Directiva 2014/94/UE

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 14

Articolul 4

Articolele 3, 4, 5, 9 și 10

Articolul 5

Articolul 6

–

Articolul 7

Articolul 6

Articolele 8 și 11

–

Articolul 12

–

Articolul 13

Articolul 7

Articolul 19

Articolul 8

Articolul 22

Articolul 9

Articolul 23

Articolul 10

Articolele 15, 16 și 24

–

Articolul 17

–

Articolul 18

–

Articolul 20

–

Articolul 21

–

Articolul 25

Articolul 11

–

Articolul 12

Articolul 26

Articolul 13

–

Anexa I

Anexa I

Anexa II

Anexa II

–

Anexa III

---

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/48

---

REGULAMENTUL (UE) 2023/1805 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 13 septembrie 2023

privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Transportul maritim reprezintă aproximativ 75 % din comerțul exterior al Uniunii și 31 % din comerțul său intern în ceea ce privește volumul. În fiecare an, aproximativ 400 de milioane de pasageri se îmbarcă sau debarcă în porturi din statele membre, dintre care aproximativ 14 milioane pe nave de croazieră. Prin urmare, transportul maritim este o componentă esențială a sistemului de transport al Uniunii și joacă un rol esențial pentru economia Uniunii. Piața transportului maritim face obiectul unei concurențe puternice între actorii economici din Uniune și din afara acesteia; prin urmare, stabilirea unor condiții de concurență echitabile este esențială. Stabilitatea și prosperitatea pieței transportului maritim și ale actorilor săi economici se bazează pe un cadru de politici clare și armonizate, în temeiul căruia operatorii de transport maritim, porturile și alți actori din sector își pot desfășura activitatea pe baza egalității de șanse. În cazul în care apar denaturări ale pieței, acestea riscă să dezavantajeze operatorii de transport maritim sau porturile în raport cu concurenții lor din sectorul transportului maritim sau din alte sectoare ale transporturilor. La rândul său, acest dezavantaj poate conduce la o pierdere a competitivității sectorului transportului maritim, la pierderi de locuri de muncă și la o pierdere a conectivității pentru cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

(1)

Transportul maritim reprezintă aproximativ 75 % din comerțul exterior al Uniunii și 31 % din comerțul său intern în ceea ce privește volumul. În fiecare an, aproximativ 400 de milioane de pasageri se îmbarcă sau debarcă în porturi din statele membre, dintre care aproximativ 14 milioane pe nave de croazieră. Prin urmare, transportul maritim este o componentă esențială a sistemului de transport al Uniunii și joacă un rol esențial pentru economia Uniunii. Piața transportului maritim face obiectul unei concurențe puternice între actorii economici din Uniune și din afara acesteia; prin urmare, stabilirea unor condiții de concurență echitabile este esențială. Stabilitatea și prosperitatea pieței transportului maritim și ale actorilor săi economici se bazează pe un cadru de politici clare și armonizate, în temeiul căruia operatorii de transport maritim, porturile și alți actori din sector își pot desfășura activitatea pe baza egalității de șanse. În cazul în care apar denaturări ale pieței, acestea riscă să dezavantajeze operatorii de transport maritim sau porturile în raport cu concurenții lor din sectorul transportului maritim sau din alte sectoare ale transporturilor. La rândul său, acest dezavantaj poate conduce la o pierdere a competitivității sectorului transportului maritim, la pierderi de locuri de muncă și la o pierdere a conectivității pentru cetățeni și întreprinderi.

| (2) | Potrivit Raportului privind economia albastră a UE din 2022, economia albastră a UE a creat în total aproximativ 5,7 milioane de locuri de muncă în anul 2014, dintre care 3,2 milioane au fost create prin ocuparea directă a forței de muncă în sectoarele consacrate și încă 2,5 milioane au fost generate prin intermediul lanțurilor de aprovizionare respective. Respectivul raport a arătat, de asemenea, că numai porturile maritime ale Uniunii au creat aproximativ 2,5 milioane de locuri de muncă (directe și indirecte) în anul 2014. Dintre aceste locuri de muncă, doar aproximativ 0,5 milioane sunt incluse în statisticile sectoriale, deoarece porturile maritime generează locuri de muncă și beneficii economice în alte sectoare, cum ar fi logistica și serviciile de transport maritim. Cele șapte sectoare consacrate ale economiei albastre a UE au generat o valoare adăugată brută de 183,9 miliarde EUR în 2019 (3). |
| --- | --- |

(2)

Potrivit Raportului privind economia albastră a UE din 2022, economia albastră a UE a creat în total aproximativ 5,7 milioane de locuri de muncă în anul 2014, dintre care 3,2 milioane au fost create prin ocuparea directă a forței de muncă în sectoarele consacrate și încă 2,5 milioane au fost generate prin intermediul lanțurilor de aprovizionare respective. Respectivul raport a arătat, de asemenea, că numai porturile maritime ale Uniunii au creat aproximativ 2,5 milioane de locuri de muncă (directe și indirecte) în anul 2014. Dintre aceste locuri de muncă, doar aproximativ 0,5 milioane sunt incluse în statisticile sectoriale, deoarece porturile maritime generează locuri de muncă și beneficii economice în alte sectoare, cum ar fi logistica și serviciile de transport maritim. Cele șapte sectoare consacrate ale economiei albastre a UE au generat o valoare adăugată brută de 183,9 miliarde EUR în 2019 (3).

| (3) | După cum se indică în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului”, în comparație cu alte moduri de transport, transportul maritim rămâne cel mai eficient mod de transport din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon per tonă km. În același timp, traficul naval înspre sau dinspre porturile din Spațiul Economic European reprezintă aproximativ 11 % din totalul emisiilor de CO2 din Uniune generate de transporturi și între 3 % și 4 % din totalul emisiilor de CO2 din Uniune. Se preconizează că emisiile de CO2 generate de transportul maritim vor crește dacă nu se iau măsuri suplimentare. Toate sectoarele economiei Uniunii trebuie să contribuie la reducerea rapidă a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) până la emisii nete zero până cel târziu în 2050, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Prin urmare, este esențial ca Uniunea să stabilească o cale adecvată către tranziția ecologică rapidă a sectorului transportului maritim, care ar contribui și la menținerea și promovarea în continuare a poziției Uniunii de lider la nivel mondial în domeniul tehnologiilor, al serviciilor și al soluțiilor verzi, precum și la stimularea în continuare a creării de locuri de muncă în lanțurile valorice aferente, menținându-se totodată competitivitatea. |
| --- | --- |

(3)

După cum se indică în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului”, în comparație cu alte moduri de transport, transportul maritim rămâne cel mai eficient mod de transport din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon per tonă km. În același timp, traficul naval înspre sau dinspre porturile din Spațiul Economic European reprezintă aproximativ 11 % din totalul emisiilor de CO2 din Uniune generate de transporturi și între 3 % și 4 % din totalul emisiilor de CO2 din Uniune. Se preconizează că emisiile de CO2 generate de transportul maritim vor crește dacă nu se iau măsuri suplimentare. Toate sectoarele economiei Uniunii trebuie să contribuie la reducerea rapidă a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) până la emisii nete zero până cel târziu în 2050, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Prin urmare, este esențial ca Uniunea să stabilească o cale adecvată către tranziția ecologică rapidă a sectorului transportului maritim, care ar contribui și la menținerea și promovarea în continuare a poziției Uniunii de lider la nivel mondial în domeniul tehnologiilor, al serviciilor și al soluțiilor verzi, precum și la stimularea în continuare a creării de locuri de muncă în lanțurile valorice aferente, menținându-se totodată competitivitatea.

| (4) | Pentru a consolida angajamentul Uniunii în materie de climă în temeiul Acordului de la Paris (5), adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), Regulamentul (UE) 2021/1119 vizează reducerea emisiilor de GES (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 și plasează Uniunea pe traiectoria realizării neutralității climatice până cel târziu în 2050. În plus, sunt necesare diverse instrumente de politică complementare pentru a promova și a accelera utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon produși în mod durabil, inclusiv în sectorul transportului maritim, respectând totodată principiul neutralității tehnologice. Dezvoltarea și implementarea tehnologiei necesare trebuie să fie demarate până în 2030, în pregătirea unei schimbări mult mai rapide după anul respectiv. Este esențial și să se încurajeze inovarea și să se sprijine cercetarea în sprijinul unor inovații emergente și viitoare, cum ar fi combustibilii alternativi emergenți, proiectarea ecologică, biomateriile, propulsia eoliană și propulsia asistată de vânt. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a consolida angajamentul Uniunii în materie de climă în temeiul Acordului de la Paris (5), adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”), Regulamentul (UE) 2021/1119 vizează reducerea emisiilor de GES (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 și plasează Uniunea pe traiectoria realizării neutralității climatice până cel târziu în 2050. În plus, sunt necesare diverse instrumente de politică complementare pentru a promova și a accelera utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon produși în mod durabil, inclusiv în sectorul transportului maritim, respectând totodată principiul neutralității tehnologice. Dezvoltarea și implementarea tehnologiei necesare trebuie să fie demarate până în 2030, în pregătirea unei schimbări mult mai rapide după anul respectiv. Este esențial și să se încurajeze inovarea și să se sprijine cercetarea în sprijinul unor inovații emergente și viitoare, cum ar fi combustibilii alternativi emergenți, proiectarea ecologică, biomateriile, propulsia eoliană și propulsia asistată de vânt.

| (5) | În contextul tranziției către combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și către surse alternative de energie, este esențial să se asigure funcționarea corespunzătoare și concurența loială pe piața transportului maritim din Uniune în ceea ce privește combustibilii maritimi, care reprezintă o parte substanțială din costurile suportate de societăți și de operatori. Prin urmare, măsurile de politică ar trebui să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor. Diferențele dintre statele membre în ceea ce privește cerințele în materie de combustibili pot afecta în mod semnificativ performanța economică a operatorilor de nave și pot avea un impact negativ asupra concurenței de pe piață. Ca urmare a naturii internaționale a transportului maritim, operatorii de nave pot efectua cu ușurință buncherajul în țări terțe și pot transporta cantități mari de combustibil, ceea ce ar putea contribui și la un risc de pierdere a competitivității porturilor din Uniune în comparație cu cele din afara Uniunii. Această situație ar putea duce la relocarea emisiilor de carbon și la efecte negative asupra competitivității sectorului, dacă disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în porturile maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru nu este însoțită de cerințe privind utilizarea acestora care să se aplice tuturor navelor care sosesc și pleacă din porturile maritime aflate sub jurisdicția statelor membre. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească măsuri pentru a se asigura că penetrarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe piața combustibililor maritimi se desfășoară în condiții de concurență loială pe piața transportului maritim din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

În contextul tranziției către combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și către surse alternative de energie, este esențial să se asigure funcționarea corespunzătoare și concurența loială pe piața transportului maritim din Uniune în ceea ce privește combustibilii maritimi, care reprezintă o parte substanțială din costurile suportate de societăți și de operatori. Prin urmare, măsurile de politică ar trebui să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor. Diferențele dintre statele membre în ceea ce privește cerințele în materie de combustibili pot afecta în mod semnificativ performanța economică a operatorilor de nave și pot avea un impact negativ asupra concurenței de pe piață. Ca urmare a naturii internaționale a transportului maritim, operatorii de nave pot efectua cu ușurință buncherajul în țări terțe și pot transporta cantități mari de combustibil, ceea ce ar putea contribui și la un risc de pierdere a competitivității porturilor din Uniune în comparație cu cele din afara Uniunii. Această situație ar putea duce la relocarea emisiilor de carbon și la efecte negative asupra competitivității sectorului, dacă disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în porturile maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru nu este însoțită de cerințe privind utilizarea acestora care să se aplice tuturor navelor care sosesc și pleacă din porturile maritime aflate sub jurisdicția statelor membre. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească măsuri pentru a se asigura că penetrarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe piața combustibililor maritimi se desfășoară în condiții de concurență loială pe piața transportului maritim din Uniune.

| (6) | Sectorul transportului maritim este supus unei concurențe internaționale puternice. Diferențele majore în materie de sarcini de reglementare dintre statele de pavilion au dus adesea la recurgerea la practici nedorite, cum ar fi schimbarea pavilionului navelor. Caracterul global intrinsec al acestui sector pune în evidență cât sunt de importante o abordare care să fie aceeași indiferent de pavilion și un mediu de reglementare favorabil, care ar contribui la atragerea de noi investiții și la păstrarea competitivității porturilor, a proprietarilor și a operatorilor de nave din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

Sectorul transportului maritim este supus unei concurențe internaționale puternice. Diferențele majore în materie de sarcini de reglementare dintre statele de pavilion au dus adesea la recurgerea la practici nedorite, cum ar fi schimbarea pavilionului navelor. Caracterul global intrinsec al acestui sector pune în evidență cât sunt de importante o abordare care să fie aceeași indiferent de pavilion și un mediu de reglementare favorabil, care ar contribui la atragerea de noi investiții și la păstrarea competitivității porturilor, a proprietarilor și a operatorilor de nave din Uniune.

| (7) | Pentru a avea un efect asupra tuturor activităților din sectorul transportului maritim, prezentul regulament ar trebui să se aplice unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosește într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, întregii cantități de energie utilizate de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cantității de energie utilizată de o navă într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. Un astfel de cadru de aplicare ar asigura eficacitatea prezentului regulament, inclusiv prin creșterea impactului pozitiv al unui astfel de cadru asupra mediului. Cadrul respectiv ar trebui să limiteze riscul de escale cu scop de eludare în port și riscul delocalizării sau al redirecționării activităților în afara Uniunii. Pentru a asigura buna funcționare a traficului maritim și pentru a evita denaturarea pieței interne, ar trebui asigurate condiții de concurență echitabile între operatorii de transport maritim și între porturi în ceea ce privește toate călătoriile care încep sau se încheie în porturi aflate sub jurisdicția statelor membre, precum și staționarea navelor în asemenea porturi, prin intermediul unor norme uniforme prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a avea un efect asupra tuturor activităților din sectorul transportului maritim, prezentul regulament ar trebui să se aplice unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosește într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, întregii cantități de energie utilizate de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cantității de energie utilizată de o navă într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. Un astfel de cadru de aplicare ar asigura eficacitatea prezentului regulament, inclusiv prin creșterea impactului pozitiv al unui astfel de cadru asupra mediului. Cadrul respectiv ar trebui să limiteze riscul de escale cu scop de eludare în port și riscul delocalizării sau al redirecționării activităților în afara Uniunii. Pentru a asigura buna funcționare a traficului maritim și pentru a evita denaturarea pieței interne, ar trebui asigurate condiții de concurență echitabile între operatorii de transport maritim și între porturi în ceea ce privește toate călătoriile care încep sau se încheie în porturi aflate sub jurisdicția statelor membre, precum și staționarea navelor în asemenea porturi, prin intermediul unor norme uniforme prevăzute în prezentul regulament.

| (8) | Este esențial ca Comisia și autoritățile competente ale statelor membre să se asigure în permanență că procedurile lor administrative reflectă cele mai bune practici și să ia măsuri pentru a asigura coerența, pentru a evita suprapunerile în legislația sectorială și pentru a simplifica procesul de asigurare a respectării aplicării prezentului regulament, reducând astfel la minimum sarcina administrativă pentru proprietari de nave, operatori de nave, porturi și verificatori. |
| --- | --- |

(8)

Este esențial ca Comisia și autoritățile competente ale statelor membre să se asigure în permanență că procedurile lor administrative reflectă cele mai bune practici și să ia măsuri pentru a asigura coerența, pentru a evita suprapunerile în legislația sectorială și pentru a simplifica procesul de asigurare a respectării aplicării prezentului regulament, reducând astfel la minimum sarcina administrativă pentru proprietari de nave, operatori de nave, porturi și verificatori.

| (9) | Prezentul regulament ar trebui să fie corelat cu Regulamentul (UE) 2023/1804 al Parlamentului European și al Consiliului (6), cu Directiva (UE) 2023/959 a Parlamentului European și a Consiliului (7), cu o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) privind promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului (11) și cu o directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare) pentru a asigura gradul necesar de securitate juridică și a investițiilor. O astfel de concordanță ar asigura un cadru legislativ coerent pentru sectorul transportului maritim, care să contribuie la creșterea semnificativă a producției de combustibili alternativi durabili, să asigure implementarea infrastructurii necesare și să stimuleze folosirea acestor combustibili de către tot mai multe nave. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament ar trebui să fie corelat cu Regulamentul (UE) 2023/1804 al Parlamentului European și al Consiliului (6), cu Directiva (UE) 2023/959 a Parlamentului European și a Consiliului (7), cu o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) privind promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului (11) și cu o directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare) pentru a asigura gradul necesar de securitate juridică și a investițiilor. O astfel de concordanță ar asigura un cadru legislativ coerent pentru sectorul transportului maritim, care să contribuie la creșterea semnificativă a producției de combustibili alternativi durabili, să asigure implementarea infrastructurii necesare și să stimuleze folosirea acestor combustibili de către tot mai multe nave.

| (10) | Ar trebui să aibă loc consultări între organismul de administrare al portului și utilizatorii portuari și alte părți interesate relevante, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului (12), pentru a coordona disponibilitatea serviciilor portuare în ceea ce privește aprovizionarea cu combustibili alternativi planificată și instalată în porturi, precum și în ceea ce privește cererea preconizată din partea navelor care fac escală în porturile respective. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să aibă loc consultări între organismul de administrare al portului și utilizatorii portuari și alte părți interesate relevante, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului (12), pentru a coordona disponibilitatea serviciilor portuare în ceea ce privește aprovizionarea cu combustibili alternativi planificată și instalată în porturi, precum și în ceea ce privește cererea preconizată din partea navelor care fac escală în porturile respective.

| (11) | Normele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice în mod nediscriminatoriu navelor indiferent de pavilionul acestora. Din motive de corelare cu normele Uniunii și cu normele internaționale în domeniul transportului maritim și pentru a limita sarcina administrativă, prezentul regulament ar trebui să se aplice navelor cu un tonaj brut (TB) de peste 5 000 de tone, dar nu ar trebui să se aplice navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu o construcție primitivă, navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale. Deși navele care au un TB peste 5 000 de tone reprezintă doar aproximativ 55 % din totalul navelor care fac escale în porturi în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (13), ele sunt responsabile pentru aproximativ 90 % din emisiile de CO2 generate de sectorul transportului maritim. Comisia ar trebui să reevalueze periodic situația, în vederea extinderii în cele din urmă a domeniului de aplicare al prezentului regulament la navele care au un TB sub 5 000 de tone. |
| --- | --- |

(11)

Normele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice în mod nediscriminatoriu navelor indiferent de pavilionul acestora. Din motive de corelare cu normele Uniunii și cu normele internaționale în domeniul transportului maritim și pentru a limita sarcina administrativă, prezentul regulament ar trebui să se aplice navelor cu un tonaj brut (TB) de peste 5 000 de tone, dar nu ar trebui să se aplice navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu o construcție primitivă, navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale. Deși navele care au un TB peste 5 000 de tone reprezintă doar aproximativ 55 % din totalul navelor care fac escale în porturi în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (13), ele sunt responsabile pentru aproximativ 90 % din emisiile de CO2 generate de sectorul transportului maritim. Comisia ar trebui să reevalueze periodic situația, în vederea extinderii în cele din urmă a domeniului de aplicare al prezentului regulament la navele care au un TB sub 5 000 de tone.

| (12) | Statele membre care nu au porturi maritime pe teritoriul lor, nu au verificatori acreditați, nu au nave care le arborează pavilionul și care să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care nu sunt state de administrare în sensul prezentului regulament nu trebuie să ia nicio măsură cu privire la cerințele aferente din prezentul regulament, atât timp cât respectivele circumstanțe persistă. |
| --- | --- |

(12)

Statele membre care nu au porturi maritime pe teritoriul lor, nu au verificatori acreditați, nu au nave care le arborează pavilionul și care să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care nu sunt state de administrare în sensul prezentului regulament nu trebuie să ia nicio măsură cu privire la cerințele aferente din prezentul regulament, atât timp cât respectivele circumstanțe persistă.

| (13) | Având în vedere costurile crescute pentru navele care respectă cerințele prezentului regulament, absența unei măsuri globale exacerbează riscul de eludare. Escalele cu scop de eludare în porturi din afara Uniunii și relocarea activităților de transbordare în porturi din afara Uniunii nu numai că vor diminua beneficiile de mediu ale internalizării costului emisiilor generate de activitățile de transport maritim, ci pot conduce la emisii suplimentare din cauza distanței suplimentare parcurse de nave pentru a eluda aplicarea prezentului regulament. Prin urmare, este oportun să se excludă din conceptul de „port de escală” anumite opriri efectuate în porturi din afara Uniunii. Respectiva excludere ar trebui să vizeze porturile din vecinătatea Uniunii în care riscul de eludare este cel mai mare. O limită de 300 de mile marine de un port aflat sub jurisdicția unui stat membru constituie un răspuns proporțional la practicile de eludare, echilibrând sarcina suplimentară și riscul de eludare. În plus, excluderea din conceptul de port de escală ar trebui să vizeze numai opririle navelor portcontainer în anumite porturi din afara Uniunii, în care transbordarea containerelor reprezintă cea mai mare parte a traficului de containere. Pentru astfel de transporturi și în absența unor măsuri de atenuare, riscul de eludare constă, de asemenea, într-o posibilă mutare a nodului portuar către porturi din afara Uniunii, ceea ce agravează efectele eludării. Pentru a asigura proporționalitatea și tratamentul egal al măsurii globale, ar trebui să se ia în considerare măsurile din țările terțe care sunt echivalente cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere costurile crescute pentru navele care respectă cerințele prezentului regulament, absența unei măsuri globale exacerbează riscul de eludare. Escalele cu scop de eludare în porturi din afara Uniunii și relocarea activităților de transbordare în porturi din afara Uniunii nu numai că vor diminua beneficiile de mediu ale internalizării costului emisiilor generate de activitățile de transport maritim, ci pot conduce la emisii suplimentare din cauza distanței suplimentare parcurse de nave pentru a eluda aplicarea prezentului regulament. Prin urmare, este oportun să se excludă din conceptul de „port de escală” anumite opriri efectuate în porturi din afara Uniunii. Respectiva excludere ar trebui să vizeze porturile din vecinătatea Uniunii în care riscul de eludare este cel mai mare. O limită de 300 de mile marine de un port aflat sub jurisdicția unui stat membru constituie un răspuns proporțional la practicile de eludare, echilibrând sarcina suplimentară și riscul de eludare. În plus, excluderea din conceptul de port de escală ar trebui să vizeze numai opririle navelor portcontainer în anumite porturi din afara Uniunii, în care transbordarea containerelor reprezintă cea mai mare parte a traficului de containere. Pentru astfel de transporturi și în absența unor măsuri de atenuare, riscul de eludare constă, de asemenea, într-o posibilă mutare a nodului portuar către porturi din afara Uniunii, ceea ce agravează efectele eludării. Pentru a asigura proporționalitatea și tratamentul egal al măsurii globale, ar trebui să se ia în considerare măsurile din țările terțe care sunt echivalente cu prezentul regulament.

| (14) | Pentru a lua în considerare situația specifică a regiunilor insulare, astfel cum se subliniază în articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și necesitatea de a menține conectivitatea dintre insule și regiunile periferice ale Uniunii și regiunile centrale ale Uniunii, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 200 000 de rezidenți permanenți. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a lua în considerare situația specifică a regiunilor insulare, astfel cum se subliniază în articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și necesitatea de a menține conectivitatea dintre insule și regiunile periferice ale Uniunii și regiunile centrale ale Uniunii, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 200 000 de rezidenți permanenți.

| (15) | Având în vedere caracteristicile și constrângerile speciale ale regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, în special depărtarea și insularitatea acestora, ar trebui să se acorde o atenție deosebită menținerii accesibilității și conectivității eficiente a acestora prin intermediul transportului maritim. Prin urmare, în cazul navelor care intră sub incidența prezentului regulament, doar jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică ar trebui să fie inclusă în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Din aceleași motive, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică, precum și pentru energia utilizată de către nave în timpul staționării lor în porturile de escală ale regiunilor ultraperiferice corespunzătoare. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere caracteristicile și constrângerile speciale ale regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, în special depărtarea și insularitatea acestora, ar trebui să se acorde o atenție deosebită menținerii accesibilității și conectivității eficiente a acestora prin intermediul transportului maritim. Prin urmare, în cazul navelor care intră sub incidența prezentului regulament, doar jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică ar trebui să fie inclusă în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Din aceleași motive, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică, precum și pentru energia utilizată de către nave în timpul staționării lor în porturile de escală ale regiunilor ultraperiferice corespunzătoare.

| (16) | Statele membre care nu au o frontieră terestră comună cu niciun alt stat membru depind în mod deosebit de conexiunea lor maritimă cu restul Uniunii, în special pentru a menține conectivitatea necesară pentru cetățenii lor. Aceste state membre trebuie să se bazeze pe contracte de achiziții publice de servicii sau pe obligații de serviciu public pentru a atinge obiectivul de menținere a conectivității prin intermediul navelor de pasageri. Ar trebui permisă o derogare temporară pentru a le permite statelor membre să răspundă nevoii imperioase de a furniza un serviciu de interes economic general și să asigure conectivitatea, precum și coeziunea economică, socială și teritorială. |
| --- | --- |

(16)

Statele membre care nu au o frontieră terestră comună cu niciun alt stat membru depind în mod deosebit de conexiunea lor maritimă cu restul Uniunii, în special pentru a menține conectivitatea necesară pentru cetățenii lor. Aceste state membre trebuie să se bazeze pe contracte de achiziții publice de servicii sau pe obligații de serviciu public pentru a atinge obiectivul de menținere a conectivității prin intermediul navelor de pasageri. Ar trebui permisă o derogare temporară pentru a le permite statelor membre să răspundă nevoii imperioase de a furniza un serviciu de interes economic general și să asigure conectivitatea, precum și coeziunea economică, socială și teritorială.

| (17) | Pe lângă posibilitatea generală ca statele membre să excepteze călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, către insule cu mai puțin de 200 000 de rezidenți permanenți, ar trebui să se permită o derogare similară în ceea ce privește călătoriile interne către insule care sunt efectuate în cadrul unui contract de achiziții publice de servicii sau care fac obiectul unei obligații de serviciu public. Astfel de contracte și obligații au fost stabilite de statele membre pentru a asigura un nivel adecvat de conectivitate cu regiunile insulare la prețuri accesibile, care altfel nu ar fi fost atins de forțele pieței. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a excepta temporar astfel de călătorii efectuate de nave de pasageri între partea continentală și o insulă a aceluiași stat membru, pentru a menține condițiile în care au fost stabilite contractele de achiziții publice de servicii sau obligațiile de serviciu public și pentru a asigura conectivitatea durabilă, precum și coeziunea economică, socială și teritorială a insulei în cauză. |
| --- | --- |

(17)

Pe lângă posibilitatea generală ca statele membre să excepteze călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, către insule cu mai puțin de 200 000 de rezidenți permanenți, ar trebui să se permită o derogare similară în ceea ce privește călătoriile interne către insule care sunt efectuate în cadrul unui contract de achiziții publice de servicii sau care fac obiectul unei obligații de serviciu public. Astfel de contracte și obligații au fost stabilite de statele membre pentru a asigura un nivel adecvat de conectivitate cu regiunile insulare la prețuri accesibile, care altfel nu ar fi fost atins de forțele pieței. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a excepta temporar astfel de călătorii efectuate de nave de pasageri între partea continentală și o insulă a aceluiași stat membru, pentru a menține condițiile în care au fost stabilite contractele de achiziții publice de servicii sau obligațiile de serviciu public și pentru a asigura conectivitatea durabilă, precum și coeziunea economică, socială și teritorială a insulei în cauză.

| (18) | Articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului (14) prevede că porturile situate în Ceuta și Melilla trebuie tratate în același mod ca porturile insulare. Deși nu sunt porturi insulare prin natura lor, poziția lor geografică în Africa continentală și lipsa legăturilor terestre cu Spania înseamnă că, în raport cu Europa continentală și în special cu Spania, aceste porturi sunt comparabile cu porturile insulare. Prin urmare, Ceuta și Melilla ar trebui considerate porturi insulare în ceea ce privește exceptarea temporară pentru cabotajul maritim între partea continentală a unui stat membru și insulele aflate sub jurisdicția sa. |
| --- | --- |

(18)

Articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului (14) prevede că porturile situate în Ceuta și Melilla trebuie tratate în același mod ca porturile insulare. Deși nu sunt porturi insulare prin natura lor, poziția lor geografică în Africa continentală și lipsa legăturilor terestre cu Spania înseamnă că, în raport cu Europa continentală și în special cu Spania, aceste porturi sunt comparabile cu porturile insulare. Prin urmare, Ceuta și Melilla ar trebui considerate porturi insulare în ceea ce privește exceptarea temporară pentru cabotajul maritim între partea continentală a unui stat membru și insulele aflate sub jurisdicția sa.

| (19) | Navigarea în condiții de gheață, în special în părțile nordice ale Mării Baltice, precum și proprietățile tehnice ale navelor cu clasă de gheață generează costuri suplimentare pentru transportul maritim și aceste costuri ar putea fi majorate în continuare prin prezentul regulament. Astfel de costuri suplimentare ale navelor cu clasă de gheață ca urmare a navigării în condiții de gheață și datorită proprietăților lor tehnice ar trebui să fie atenuate pentru a păstra condiții de concurență echitabile. Prin urmare, societăților ar trebui să li se permită să aplice o cantitate ajustată limitată din consumul de energie la bord pentru navele cu clasă de gheață. În plus, pentru o perioadă limitată de timp, prezentul regulament ar trebui să permită exceptarea unei părți din energia suplimentară utilizată în timpul navigării în condiții de gheață pentru perioadele specifice în care navele cu clasă de gheață se confruntă cu navigarea în condiții de gheață. În acest scop, ar trebui stabilită o metodologie verificabilă pentru a permite corelarea între ponderea de energie exceptată și navigarea efectivă în condiții de gheață. Comisia ar trebui să reevalueze o astfel de metodologie, în special având în vedere robustețea monitorizării datelor necesare pentru raportarea distanței și a energiei suplimentare aferente navigării în condiții de gheață, în vederea unei posibile prelungiri a acestei măsuri. |
| --- | --- |

(19)

Navigarea în condiții de gheață, în special în părțile nordice ale Mării Baltice, precum și proprietățile tehnice ale navelor cu clasă de gheață generează costuri suplimentare pentru transportul maritim și aceste costuri ar putea fi majorate în continuare prin prezentul regulament. Astfel de costuri suplimentare ale navelor cu clasă de gheață ca urmare a navigării în condiții de gheață și datorită proprietăților lor tehnice ar trebui să fie atenuate pentru a păstra condiții de concurență echitabile. Prin urmare, societăților ar trebui să li se permită să aplice o cantitate ajustată limitată din consumul de energie la bord pentru navele cu clasă de gheață. În plus, pentru o perioadă limitată de timp, prezentul regulament ar trebui să permită exceptarea unei părți din energia suplimentară utilizată în timpul navigării în condiții de gheață pentru perioadele specifice în care navele cu clasă de gheață se confruntă cu navigarea în condiții de gheață. În acest scop, ar trebui stabilită o metodologie verificabilă pentru a permite corelarea între ponderea de energie exceptată și navigarea efectivă în condiții de gheață. Comisia ar trebui să reevalueze o astfel de metodologie, în special având în vedere robustețea monitorizării datelor necesare pentru raportarea distanței și a energiei suplimentare aferente navigării în condiții de gheață, în vederea unei posibile prelungiri a acestei măsuri.

| (20) | Entitatea responsabilă pentru asigurarea respectării prezentului regulament ar trebui să fie societatea, definită ca fiind proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navei nude, care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea navei de la proprietarul navei și care, asumându-și această responsabilitate, a fost de acord să preia toate obligațiile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru exploatarea în siguranță a navelor și pentru prevenirea poluării, astfel cum a fost pus în aplicare în cadrul Uniunii prin Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (15). Definiția termenului de „societate” în temeiul prezentului regulament este conformă cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de Organizația Maritimă Internațională (OMI). |
| --- | --- |

(20)

Entitatea responsabilă pentru asigurarea respectării prezentului regulament ar trebui să fie societatea, definită ca fiind proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navei nude, care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea navei de la proprietarul navei și care, asumându-și această responsabilitate, a fost de acord să preia toate obligațiile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru exploatarea în siguranță a navelor și pentru prevenirea poluării, astfel cum a fost pus în aplicare în cadrul Uniunii prin Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (15). Definiția termenului de „societate” în temeiul prezentului regulament este conformă cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de Organizația Maritimă Internațională (OMI).

| (21) | Dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi necesită o abordare coordonată pentru a corela cererea, oferta și asigurarea unei infrastructuri de distribuție adecvate. Cu toate că actualul cadru de reglementare al Uniunii abordează deja parțial producția de combustibili prin Directiva (UE) 2018/2001 și distribuția de combustibili prin Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (16), este necesar și un instrument care să stabilească niveluri din ce în ce mai ridicate ale cererii de combustibili maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon. |
| --- | --- |

(21)

Dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi necesită o abordare coordonată pentru a corela cererea, oferta și asigurarea unei infrastructuri de distribuție adecvate. Cu toate că actualul cadru de reglementare al Uniunii abordează deja parțial producția de combustibili prin Directiva (UE) 2018/2001 și distribuția de combustibili prin Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (16), este necesar și un instrument care să stabilească niveluri din ce în ce mai ridicate ale cererii de combustibili maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon.

| (22) | Deși instrumente precum tarifarea carbonului sau obiective privind intensitatea emisiilor de carbon care provin din activități promovează îmbunătățirea eficienței energetice, acestea nu sunt adecvate pentru a realiza o tranziție semnificativă către combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe termen scurt și mediu. Prin urmare, este necesară o abordare specifică în materie de reglementare, dedicată utilizării combustibililor maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică. |
| --- | --- |

(22)

Deși instrumente precum tarifarea carbonului sau obiective privind intensitatea emisiilor de carbon care provin din activități promovează îmbunătățirea eficienței energetice, acestea nu sunt adecvate pentru a realiza o tranziție semnificativă către combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe termen scurt și mediu. Prin urmare, este necesară o abordare specifică în materie de reglementare, dedicată utilizării combustibililor maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică.

| (23) | Intervenția politicilor pentru stimularea cererii de combustibili maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon ar trebui să se bazeze pe obiective și să respecte principiul neutralității tehnologice. În consecință, ar trebui stabilite limite pentru intensitatea emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul navelor, fără a se impune utilizarea unui anumit combustibil sau a unei anumite tehnologii. Astfel de limite ar trebui stabilite în raport cu o valoare de referință, care să corespundă intensității medii a emisiilor de GES ale flotelor, generate de energia utilizată la bordul navelor în 2020, determinată pe baza datelor monitorizate și raportate în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757, a metodologiei și a valorilor implicite prevăzute în anexele I și II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(23)

Intervenția politicilor pentru stimularea cererii de combustibili maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon ar trebui să se bazeze pe obiective și să respecte principiul neutralității tehnologice. În consecință, ar trebui stabilite limite pentru intensitatea emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul navelor, fără a se impune utilizarea unui anumit combustibil sau a unei anumite tehnologii. Astfel de limite ar trebui stabilite în raport cu o valoare de referință, care să corespundă intensității medii a emisiilor de GES ale flotelor, generate de energia utilizată la bordul navelor în 2020, determinată pe baza datelor monitorizate și raportate în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757, a metodologiei și a valorilor implicite prevăzute în anexele I și II la prezentul regulament.

| (24) | Ar trebui promovate dezvoltarea și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, cu maturitate comercială, cu un înalt potențial de durabilitate, de inovare și de creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare. Acest lucru va sprijini crearea unor piețe inovatoare și competitive ale combustibililor și va asigura o aprovizionare suficientă cu combustibili maritimi durabili pe termen scurt și lung pentru a contribui la ambițiile Uniunii în materie de decarbonizare a transporturilor, consolidând, în același timp, eforturile Uniunii în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a mediului. În acest scop, combustibilii maritimi durabili produși din materiile prime enumerate în părțile A și B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001, precum și combustibilii maritimi sintetici ar trebui să fie eligibili. În special, combustibilii maritimi durabili produși din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 sunt esențiali, deoarece în scurt timp va fi deja disponibilă cea mai matură tehnologie din punct de vedere comercial pentru producerea unor astfel de combustibili maritimi în vederea decarbonizării transportului maritim. |
| --- | --- |

(24)

Ar trebui promovate dezvoltarea și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, cu maturitate comercială, cu un înalt potențial de durabilitate, de inovare și de creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare. Acest lucru va sprijini crearea unor piețe inovatoare și competitive ale combustibililor și va asigura o aprovizionare suficientă cu combustibili maritimi durabili pe termen scurt și lung pentru a contribui la ambițiile Uniunii în materie de decarbonizare a transporturilor, consolidând, în același timp, eforturile Uniunii în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a mediului. În acest scop, combustibilii maritimi durabili produși din materiile prime enumerate în părțile A și B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001, precum și combustibilii maritimi sintetici ar trebui să fie eligibili. În special, combustibilii maritimi durabili produși din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 sunt esențiali, deoarece în scurt timp va fi deja disponibilă cea mai matură tehnologie din punct de vedere comercial pentru producerea unor astfel de combustibili maritimi în vederea decarbonizării transportului maritim.

| (25) | Schimbarea indirectă a destinației terenurilor are loc atunci când cultivarea culturilor de cereale destinate biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă înlocuiește producția tradițională de cereale pentru alimente și furaje. Această cerere suplimentară sporește presiunea la care sunt supuse terenurile și poate conduce la extinderea terenurilor agricole în zone cu rol în stocarea unor cantități ridicate de carbon, cum ar fi pădurile, zonele umede și turbăriile, cauzând astfel emisii suplimentare de GES și pierderea biodiversității. Cercetările au arătat că amploarea efectului depinde de o varietate de factori, inclusiv de tipul de materie primă utilizată pentru producția de combustibili, de nivelul cererii suplimentare de materii prime generate de utilizarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă și de măsura în care terenurile care stochează cantități ridicate de carbon sunt protejate la nivel mondial. Nivelul emisiilor de GES cauzate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor nu poate fi determinat fără echivoc, cu nivelul de precizie necesar pentru stabilirea factorilor de emisie necesari pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Cu toate acestea, există dovezi că toți combustibilii produși din materii prime afectează schimbarea indirectă a destinației terenurilor în diferite grade. Pe lângă emisiile de GES legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, care poate să anuleze parțial sau integral reducerile de emisii de GES generate de biocombustibili, biolichide sau combustibilii din biomasă, schimbarea indirectă a destinației terenurilor prezintă riscuri pentru biodiversitate. Respectivele riscuri sunt deosebit de grave dacă sunt corelate cu o potențială expansiune importantă a producției determinată de o creștere semnificativă a cererii. În consecință, utilizarea combustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere nu ar trebui promovată în temeiul prezentului regulament. Directiva (UE) 2018/2001 limitează deja și stabilește un plafon pentru contribuția acestor biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă la obiectivele de reducere a emisiilor de GES în sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare, având în vedere beneficiile lor mai scăzute pentru mediu, performanțele mai scăzute ale acestora în ceea ce privește potențialul de reducere a emisiilor de GES și preocupările mai mari legate de durabilitate. |
| --- | --- |

(25)

Schimbarea indirectă a destinației terenurilor are loc atunci când cultivarea culturilor de cereale destinate biocombustibililor, biolichidelor și combustibililor din biomasă înlocuiește producția tradițională de cereale pentru alimente și furaje. Această cerere suplimentară sporește presiunea la care sunt supuse terenurile și poate conduce la extinderea terenurilor agricole în zone cu rol în stocarea unor cantități ridicate de carbon, cum ar fi pădurile, zonele umede și turbăriile, cauzând astfel emisii suplimentare de GES și pierderea biodiversității. Cercetările au arătat că amploarea efectului depinde de o varietate de factori, inclusiv de tipul de materie primă utilizată pentru producția de combustibili, de nivelul cererii suplimentare de materii prime generate de utilizarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă și de măsura în care terenurile care stochează cantități ridicate de carbon sunt protejate la nivel mondial. Nivelul emisiilor de GES cauzate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor nu poate fi determinat fără echivoc, cu nivelul de precizie necesar pentru stabilirea factorilor de emisie necesari pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Cu toate acestea, există dovezi că toți combustibilii produși din materii prime afectează schimbarea indirectă a destinației terenurilor în diferite grade. Pe lângă emisiile de GES legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor, care poate să anuleze parțial sau integral reducerile de emisii de GES generate de biocombustibili, biolichide sau combustibilii din biomasă, schimbarea indirectă a destinației terenurilor prezintă riscuri pentru biodiversitate. Respectivele riscuri sunt deosebit de grave dacă sunt corelate cu o potențială expansiune importantă a producției determinată de o creștere semnificativă a cererii. În consecință, utilizarea combustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere nu ar trebui promovată în temeiul prezentului regulament. Directiva (UE) 2018/2001 limitează deja și stabilește un plafon pentru contribuția acestor biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă la obiectivele de reducere a emisiilor de GES în sectorul transporturilor rutiere și sectorul transporturilor feroviare, având în vedere beneficiile lor mai scăzute pentru mediu, performanțele mai scăzute ale acestora în ceea ce privește potențialul de reducere a emisiilor de GES și preocupările mai mari legate de durabilitate.

| (26) | Pentru a crea un cadru juridic clar și previzibil și, astfel, pentru a încuraja dezvoltarea timpurie a pieței și introducerea celor mai durabile și inovatoare tehnologii din domeniul combustibililor cu potențial de creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare, este nevoie de un stimulent specific pentru combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO). Acest stimulent este justificat de faptul că respectivele tipuri de combustibil au un potențial ridicat de a introduce energie din surse regenerabile în mixul de combustibili pentru propulsia navelor, de potențialul semnificativ de decarbonizare al acestor combustibili, precum și de costurile de producție estimate ale acestora pe termen scurt și mediu. Atunci când sunt produși din energie electrică din surse regenerabile și din carbon captat direct din aer, combustibilii sintetici pot asigura reduceri ale emisiilor cu până la 100 % în comparație cu combustibilii fosili. Aceștia prezintă și avantaje considerabile în comparație cu alte tipuri de combustibili durabili în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor în procesul de producție, în special în ceea ce privește necesarul de apă. Totuși, costurile de producție ale RFNBO sunt în prezent mult mai mari decât prețul de piață al combustibililor convenționali și se preconizează că se vor menține la același nivel crescut pe termen mediu. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă o combinație de măsuri pentru a asigura sprijinul pentru adoptarea RFNBO durabili, inclusiv posibilitatea de a utiliza un „multiplicator” până la sfârșitul anului 2033, permițând ca energia obținută din RFNBO să fie luată în calcul de două ori. În plus, un obiectiv secundar de 2 % din RFNBO ar trebui să se aplice începând din 2034 dacă, în urma monitorizării pieței, Comisia raportează că ponderea RFNBO în combustibilii de buncheraj maritim utilizați de navele care intră sub incidența prezentului regulament este mai mică de 1 % până în 2031. Această combinație de măsuri de sprijinire a RFNBO este menită să le ofere operatorilor de nave și furnizorilor de combustibili un semnal de oportunitate pentru investiții pentru adoptarea acestui tip de combustibil din surse regenerabile, adaptabil și durabil, deoarece furnizează atât un obiectiv final care le oferă furnizorilor de combustibili siguranță în ceea ce privește cererea minimă viitoare, cât și posibilitatea ca piața să găsească cea mai eficientă modalitate de a se adapta în consecință. Având în vedere că încă nu a fost dezvoltată o piață pentru RFNBO din sectorul maritim, prezentul regulament include garanții și flexibilitate în ceea ce privește diferite scenarii posibile de adoptare pe piață. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a crea un cadru juridic clar și previzibil și, astfel, pentru a încuraja dezvoltarea timpurie a pieței și introducerea celor mai durabile și inovatoare tehnologii din domeniul combustibililor cu potențial de creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare, este nevoie de un stimulent specific pentru combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO). Acest stimulent este justificat de faptul că respectivele tipuri de combustibil au un potențial ridicat de a introduce energie din surse regenerabile în mixul de combustibili pentru propulsia navelor, de potențialul semnificativ de decarbonizare al acestor combustibili, precum și de costurile de producție estimate ale acestora pe termen scurt și mediu. Atunci când sunt produși din energie electrică din surse regenerabile și din carbon captat direct din aer, combustibilii sintetici pot asigura reduceri ale emisiilor cu până la 100 % în comparație cu combustibilii fosili. Aceștia prezintă și avantaje considerabile în comparație cu alte tipuri de combustibili durabili în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor în procesul de producție, în special în ceea ce privește necesarul de apă. Totuși, costurile de producție ale RFNBO sunt în prezent mult mai mari decât prețul de piață al combustibililor convenționali și se preconizează că se vor menține la același nivel crescut pe termen mediu. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă o combinație de măsuri pentru a asigura sprijinul pentru adoptarea RFNBO durabili, inclusiv posibilitatea de a utiliza un „multiplicator” până la sfârșitul anului 2033, permițând ca energia obținută din RFNBO să fie luată în calcul de două ori. În plus, un obiectiv secundar de 2 % din RFNBO ar trebui să se aplice începând din 2034 dacă, în urma monitorizării pieței, Comisia raportează că ponderea RFNBO în combustibilii de buncheraj maritim utilizați de navele care intră sub incidența prezentului regulament este mai mică de 1 % până în 2031. Această combinație de măsuri de sprijinire a RFNBO este menită să le ofere operatorilor de nave și furnizorilor de combustibili un semnal de oportunitate pentru investiții pentru adoptarea acestui tip de combustibil din surse regenerabile, adaptabil și durabil, deoarece furnizează atât un obiectiv final care le oferă furnizorilor de combustibili siguranță în ceea ce privește cererea minimă viitoare, cât și posibilitatea ca piața să găsească cea mai eficientă modalitate de a se adapta în consecință. Având în vedere că încă nu a fost dezvoltată o piață pentru RFNBO din sectorul maritim, prezentul regulament include garanții și flexibilitate în ceea ce privește diferite scenarii posibile de adoptare pe piață.

| (27) | Deși RFNBO prezintă un potențial ridicat de a răspunde nevoilor de decarbonizare în sectorul maritim, este posibil ca și alți combustibili să prezinte un potențial de decarbonizare comparabil. Factori precum maturitatea tehnologiei sau disponibilitatea pentru sectorul maritim pot afecta adoptarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în diferite porturi. Prin urmare, este esențial să se asigure neutralitatea tehnologică și să se evite discriminarea nejustificată a altor combustibili care realizează reduceri ale intensității GES similare cu RFNBO, precum și să se evite sancționarea navelor care utilizează astfel de combustibili. În acest scop este important de observat pragul de reducere a emisiilor de GES de 70%, astfel cum este prevăzut într-o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului. Un asemenea prag poate fi atins și prin intermediul altor combustibili în afară de RFNBO, de origine biologică sau sintetică. |
| --- | --- |

(27)

Deși RFNBO prezintă un potențial ridicat de a răspunde nevoilor de decarbonizare în sectorul maritim, este posibil ca și alți combustibili să prezinte un potențial de decarbonizare comparabil. Factori precum maturitatea tehnologiei sau disponibilitatea pentru sectorul maritim pot afecta adoptarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în diferite porturi. Prin urmare, este esențial să se asigure neutralitatea tehnologică și să se evite discriminarea nejustificată a altor combustibili care realizează reduceri ale intensității GES similare cu RFNBO, precum și să se evite sancționarea navelor care utilizează astfel de combustibili. În acest scop este important de observat pragul de reducere a emisiilor de GES de 70%, astfel cum este prevăzut într-o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului. Un asemenea prag poate fi atins și prin intermediul altor combustibili în afară de RFNBO, de origine biologică sau sintetică.

| (28) | Sectorul transportului maritim înregistrează în prezent niveluri nesemnificative ale cererii de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere, deoarece peste 99 % din combustibilii maritimi utilizați în prezent sunt fosili. Prin urmare, neeligibilitatea combustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere pentru a contribui la obiectivele prezentului regulament reduce, de asemenea, orice risc de încetinire a procesului de decarbonizare a sectorului transporturilor, care ar putea rezulta, în caz contrar, din transferul biocombustibililor pe bază de culturi din transportul rutier către cel maritim. Este esențial să se reducă la minimum un astfel de transfer, deoarece transportul rutier rămâne de departe cel mai poluant sector al transporturilor, transportul maritim utilizând în prezent în principal combustibili fosili. Prin urmare, este oportun să se evite crearea unei cereri potențial mari de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere prin promovarea utilizării acestora în conformitate cu prezentul regulament. În consecință, având în vedere emisiile suplimentare de GES și pierderea biodiversității cauzate de toate tipurile de combustibili pe bază de culturi alimentare și furajere, trebuie să se considere că factorii de emisie ai acestor combustibili sunt aceeași cu cei ai filierei celei mai puțin favorabile. |
| --- | --- |

(28)

Sectorul transportului maritim înregistrează în prezent niveluri nesemnificative ale cererii de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere, deoarece peste 99 % din combustibilii maritimi utilizați în prezent sunt fosili. Prin urmare, neeligibilitatea combustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere pentru a contribui la obiectivele prezentului regulament reduce, de asemenea, orice risc de încetinire a procesului de decarbonizare a sectorului transporturilor, care ar putea rezulta, în caz contrar, din transferul biocombustibililor pe bază de culturi din transportul rutier către cel maritim. Este esențial să se reducă la minimum un astfel de transfer, deoarece transportul rutier rămâne de departe cel mai poluant sector al transporturilor, transportul maritim utilizând în prezent în principal combustibili fosili. Prin urmare, este oportun să se evite crearea unei cereri potențial mari de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere prin promovarea utilizării acestora în conformitate cu prezentul regulament. În consecință, având în vedere emisiile suplimentare de GES și pierderea biodiversității cauzate de toate tipurile de combustibili pe bază de culturi alimentare și furajere, trebuie să se considere că factorii de emisie ai acestor combustibili sunt aceeași cu cei ai filierei celei mai puțin favorabile.

| (29) | Intervalele lungi de timp asociate cu dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim, precum și durata medie de viață îndelungată a navelor, cuprinsă în general între 25 și 30 de ani, necesită o acțiune rapidă și stabilirea unui cadru de reglementare clar și previzibil pe termen lung, care să faciliteze planificarea și investițiile tuturor părților interesate. Un astfel de cadru de reglementare va facilita dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim și va încuraja investițiile părților interesate. Un astfel de cadru de reglementare ar trebui, de asemenea, să definească limite pentru intensitatea emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul navelor până în 2050. Respectivele limite ar trebui să devină mai ambițioase în timp pentru a reflecta dezvoltarea preconizată a tehnologiei și creșterea producției de combustibili maritimi din surse regenerabile și cu emisii reduse de carbon. |
| --- | --- |

(29)

Intervalele lungi de timp asociate cu dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim, precum și durata medie de viață îndelungată a navelor, cuprinsă în general între 25 și 30 de ani, necesită o acțiune rapidă și stabilirea unui cadru de reglementare clar și previzibil pe termen lung, care să faciliteze planificarea și investițiile tuturor părților interesate. Un astfel de cadru de reglementare va facilita dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim și va încuraja investițiile părților interesate. Un astfel de cadru de reglementare ar trebui, de asemenea, să definească limite pentru intensitatea emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul navelor până în 2050. Respectivele limite ar trebui să devină mai ambițioase în timp pentru a reflecta dezvoltarea preconizată a tehnologiei și creșterea producției de combustibili maritimi din surse regenerabile și cu emisii reduse de carbon.

| (30) | Prezentul regulament ar trebui să stabilească metodologia și formula pentru calcularea intensității medii anuale a emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul unei nave. Respectiva formulă ar trebui să se bazeze pe consumul de combustibil raportat de nave și să ia în considerare factorii de emisie relevanți ai combustibililor consumați. Utilizarea de surse alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică, ar trebui, de asemenea, să se reflecte în metodologie. |
| --- | --- |

(30)

Prezentul regulament ar trebui să stabilească metodologia și formula pentru calcularea intensității medii anuale a emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul unei nave. Respectiva formulă ar trebui să se bazeze pe consumul de combustibil raportat de nave și să ia în considerare factorii de emisie relevanți ai combustibililor consumați. Utilizarea de surse alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică, ar trebui, de asemenea, să se reflecte în metodologie.

| (31) | Pentru a oferi o imagine completă a performanței de mediu a diferitelor surse de energie, performanța în materie de emisii de GES a combustibililor ar trebui să fie evaluată pe baza metodei „de la sondă la siaj”, ținând seama de impactul producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord. Acest lucru este menit să stimuleze tehnologiile și filierele de producție care oferă o amprentă de GES mai redusă și beneficii reale în comparație cu combustibilii convenționali existenți. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a oferi o imagine completă a performanței de mediu a diferitelor surse de energie, performanța în materie de emisii de GES a combustibililor ar trebui să fie evaluată pe baza metodei „de la sondă la siaj”, ținând seama de impactul producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord. Acest lucru este menit să stimuleze tehnologiile și filierele de producție care oferă o amprentă de GES mai redusă și beneficii reale în comparație cu combustibilii convenționali existenți.

| (32) | Performanța „de la sondă la siaj” a combustibililor maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon ar trebui să fie stabilită prin utilizarea unor factori de emisie impliciți sau reali și certificați care să acopere emisiile „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj”. În scopul prezentului regulament, numai factorii de emisie „de la sondă la rezervor” impliciți și factorii de emisie de CO2„de la rezervor la siaj” impliciți ai combustibililor fosili ar trebui utilizați. |
| --- | --- |

(32)

Performanța „de la sondă la siaj” a combustibililor maritimi din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon ar trebui să fie stabilită prin utilizarea unor factori de emisie impliciți sau reali și certificați care să acopere emisiile „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj”. În scopul prezentului regulament, numai factorii de emisie „de la sondă la rezervor” impliciți și factorii de emisie de CO2„de la rezervor la siaj” impliciți ai combustibililor fosili ar trebui utilizați.

| (33) | În cazul unor progrese tehnologice în ceea ce privește noile tehnologii de reducere a emisiilor de GES, cum ar fi captarea carbonului la bord, Comisia ar trebui să evalueze posibilitatea de a reflecta în formulele pentru intensitatea GES și pentru bilanțul de conformitate prevăzute în anexele I și IV contribuția acestor tehnologii la reducerea emisiilor directe de GES la bordul navelor. |
| --- | --- |

(33)

În cazul unor progrese tehnologice în ceea ce privește noile tehnologii de reducere a emisiilor de GES, cum ar fi captarea carbonului la bord, Comisia ar trebui să evalueze posibilitatea de a reflecta în formulele pentru intensitatea GES și pentru bilanțul de conformitate prevăzute în anexele I și IV contribuția acestor tehnologii la reducerea emisiilor directe de GES la bordul navelor.

| (34) | Este necesară o abordare cuprinzătoare cu privire la emisiile de GES cele mai relevante (CO2, CH4 și N2O) pentru a promova utilizarea surselor de energie care asigură o amprentă de GES mai redusă în ansamblu. Pentru a reflecta potențialul de încălzire globală al metanului și al protoxizilor de azot, limita stabilită prin prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să fie exprimată în „CO2 echivalent”. |
| --- | --- |

(34)

Este necesară o abordare cuprinzătoare cu privire la emisiile de GES cele mai relevante (CO2, CH4 și N2O) pentru a promova utilizarea surselor de energie care asigură o amprentă de GES mai redusă în ansamblu. Pentru a reflecta potențialul de încălzire globală al metanului și al protoxizilor de azot, limita stabilită prin prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să fie exprimată în „CO2 echivalent”.

| (35) | Utilizarea surselor regenerabile de energie și a propulsiei alternative, cum ar fi energia eoliană și energia solară, reduce semnificativ intensitatea emisiilor de GES generate de consumul global de energie al navelor. Dificultatea de a măsura și de a cuantifica cu precizie aceste surse de energie (intermitența utilizării energiei, transferul direct ca propulsie etc.) nu ar trebui să împiedice recunoașterea lor în consumul global de energie al navei prin aproximări ale contribuției lor la bilanțul de conformitate al navei. |
| --- | --- |

(35)

Utilizarea surselor regenerabile de energie și a propulsiei alternative, cum ar fi energia eoliană și energia solară, reduce semnificativ intensitatea emisiilor de GES generate de consumul global de energie al navelor. Dificultatea de a măsura și de a cuantifica cu precizie aceste surse de energie (intermitența utilizării energiei, transferul direct ca propulsie etc.) nu ar trebui să împiedice recunoașterea lor în consumul global de energie al navei prin aproximări ale contribuției lor la bilanțul de conformitate al navei.

| (36) | Poluarea atmosferică produsă de nave (oxizi de sulf, oxizi de azot și particule în suspensie) în porturi reprezintă o preocupare majoră pentru zonele de coastă și orașele portuare. Prin urmare, ar trebui impuse obligații specifice și stricte pentru a reduce emisiile provenite de la navele amarate la cheu. |
| --- | --- |

(36)

Poluarea atmosferică produsă de nave (oxizi de sulf, oxizi de azot și particule în suspensie) în porturi reprezintă o preocupare majoră pentru zonele de coastă și orașele portuare. Prin urmare, ar trebui impuse obligații specifice și stricte pentru a reduce emisiile provenite de la navele amarate la cheu.

| (37) | Obligația porturilor de a furniza surse de alimentare cu energie electrică de la mal (on-shore power supply – OPS), prevăzută în Regulamentul (UE) 2023/1804, ar trebui să fie însoțită de o obligație corespunzătoare prevăzută în prezentul regulament pentru nave de a se conecta la infrastructura de alimentare cu energie electrică de la mal în timp ce sunt amarate la cheu, pentru a asigura eficacitatea infrastructurii respective și pentru a evita riscul de depreciere a activelor. |
| --- | --- |

(37)

Obligația porturilor de a furniza surse de alimentare cu energie electrică de la mal (on-shore power supply – OPS), prevăzută în Regulamentul (UE) 2023/1804, ar trebui să fie însoțită de o obligație corespunzătoare prevăzută în prezentul regulament pentru nave de a se conecta la infrastructura de alimentare cu energie electrică de la mal în timp ce sunt amarate la cheu, pentru a asigura eficacitatea infrastructurii respective și pentru a evita riscul de depreciere a activelor.

| (38) | Utilizarea de OPS reduce poluarea atmosferică produsă de nave, precum și cantitatea de emisii de GES generate de transportul maritim. OPS reprezintă surse de alimentare cu energie din ce în ce mai curată, aflată la dispoziția navelor, având în vedere ponderea tot mai mare a energiei din surse regenerabile și fără combustibili fosili în mixul energetic al Uniunii. Întrucât doar dispoziția privind punctele de racordare la OPS este reglementată de Directiva 2014/94/UE, cererea și, prin urmare, introducerea acestei tehnologii sunt în continuare limitate. Prin urmare, ar trebui stabilite norme specifice pentru a impune utilizarea OPS de către navele portcontainer și navele de pasageri, acestea fiind categoriile de nave care produc cea mai mare cantitate de emisii per navă în timp ce sunt amarate la cheu, în conformitate cu datele colectate în 2018 în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757. |
| --- | --- |

(38)

Utilizarea de OPS reduce poluarea atmosferică produsă de nave, precum și cantitatea de emisii de GES generate de transportul maritim. OPS reprezintă surse de alimentare cu energie din ce în ce mai curată, aflată la dispoziția navelor, având în vedere ponderea tot mai mare a energiei din surse regenerabile și fără combustibili fosili în mixul energetic al Uniunii. Întrucât doar dispoziția privind punctele de racordare la OPS este reglementată de Directiva 2014/94/UE, cererea și, prin urmare, introducerea acestei tehnologii sunt în continuare limitate. Prin urmare, ar trebui stabilite norme specifice pentru a impune utilizarea OPS de către navele portcontainer și navele de pasageri, acestea fiind categoriile de nave care produc cea mai mare cantitate de emisii per navă în timp ce sunt amarate la cheu, în conformitate cu datele colectate în 2018 în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757.

| (39) | Pe lângă OPS, alte tehnologii ar putea oferi beneficii echivalente pentru mediu în porturi. Dacă se demonstrează că utilizarea unei tehnologii alternative este echivalentă cu utilizarea OPS, nava ar trebui exceptată de la obligativitatea utilizării OPS. |
| --- | --- |

(39)

Pe lângă OPS, alte tehnologii ar putea oferi beneficii echivalente pentru mediu în porturi. Dacă se demonstrează că utilizarea unei tehnologii alternative este echivalentă cu utilizarea OPS, nava ar trebui exceptată de la obligativitatea utilizării OPS.

| (40) | Au fost testate diferite proiecte și soluții de surse de alimentare cu energie electrică de la mal pentru navele ancorate, dar în prezent nu este disponibilă vreo soluție tehnică matură și adaptabilă. Din acest motiv, obligația de a utiliza OPS ar trebui, în principiu, să fie limitată la navele amarate la cheu. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să reevalueze periodic situația, în vederea extinderii acestei obligații la navele ancorate, atunci când tehnologiile necesare sunt suficient de mature. Între timp, statelor membre ar trebui să li se permită să impună, în anumite cazuri, navelor ancorate obligația de a utiliza OPS, de exemplu în porturi care sunt deja echipate cu astfel de tehnologii sau care sunt situate în zone în care ar trebui evitată orice poluare. |
| --- | --- |

(40)

Au fost testate diferite proiecte și soluții de surse de alimentare cu energie electrică de la mal pentru navele ancorate, dar în prezent nu este disponibilă vreo soluție tehnică matură și adaptabilă. Din acest motiv, obligația de a utiliza OPS ar trebui, în principiu, să fie limitată la navele amarate la cheu. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să reevalueze periodic situația, în vederea extinderii acestei obligații la navele ancorate, atunci când tehnologiile necesare sunt suficient de mature. Între timp, statelor membre ar trebui să li se permită să impună, în anumite cazuri, navelor ancorate obligația de a utiliza OPS, de exemplu în porturi care sunt deja echipate cu astfel de tehnologii sau care sunt situate în zone în care ar trebui evitată orice poluare.

| (41) | Excepțiile de la obligația de a utiliza OPS ar trebui, de asemenea, să fie prevăzute pentru o serie de motive obiective, sub rezerva verificării de către autoritatea competentă a statului membru al portului de escală sau de către orice entitate autorizată în mod corespunzător, după consultarea entităților relevante, după caz. Astfel de excepții ar trebui să se limiteze la escalele neprogramate în port, care nu sunt efectuate în mod sistematic, din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, la staționări scurte ale navelor amarate la cheu de mai puțin de două ore, deoarece acesta este timpul minim necesar pentru conectare, la cazurile de indisponibilitate sau incompatibilitate a OPS, la utilizarea generării de energie la bord în situații de urgență și la întreținere și testele funcționale. |
| --- | --- |

(41)

Excepțiile de la obligația de a utiliza OPS ar trebui, de asemenea, să fie prevăzute pentru o serie de motive obiective, sub rezerva verificării de către autoritatea competentă a statului membru al portului de escală sau de către orice entitate autorizată în mod corespunzător, după consultarea entităților relevante, după caz. Astfel de excepții ar trebui să se limiteze la escalele neprogramate în port, care nu sunt efectuate în mod sistematic, din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, la staționări scurte ale navelor amarate la cheu de mai puțin de două ore, deoarece acesta este timpul minim necesar pentru conectare, la cazurile de indisponibilitate sau incompatibilitate a OPS, la utilizarea generării de energie la bord în situații de urgență și la întreținere și testele funcționale.

| (42) | În porturile care intră sub incidența cerințelor articolului 9 din Regulamentul (UE) 2023/1804, excepțiile aplicabile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a OPS ar trebui limitate după scurgerea unei perioade suficiente care să le permită proprietarilor de nave și operatorilor portuari să facă investițiile necesare, pentru a oferi stimulentele necesare pentru investițiile respective și pentru a evita concurența neloială. Operatorii de nave ar trebui să își planifice cu atenție escalele în port pentru a se asigura că își pot desfășura activitățile atunci când sunt amarate la cheu fără a emite poluanți atmosferici și GES, pentru a proteja mediul în zonele de coastă și în orașele portuare. Ar trebui prevăzut un număr limitat de excepții aplicabile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal pentru a face față situațiilor în care nu au fost furnizate OPS, din motive independente de voința operatorului navei. Pentru a atenua riscul de depreciere a activelor, de incompatibilitate a infrastructurii de la bord pentru OPS cu cea din dană, precum și riscul de dezechilibre privind cererea și oferta de combustibili alternativi, ar trebui organizate întâlniri frecvente de consultare între părțile interesate relevante, pentru a se discuta și a se lua decizii privind cerințele și planurile viitoare. |
| --- | --- |

(42)

În porturile care intră sub incidența cerințelor articolului 9 din Regulamentul (UE) 2023/1804, excepțiile aplicabile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a OPS ar trebui limitate după scurgerea unei perioade suficiente care să le permită proprietarilor de nave și operatorilor portuari să facă investițiile necesare, pentru a oferi stimulentele necesare pentru investițiile respective și pentru a evita concurența neloială. Operatorii de nave ar trebui să își planifice cu atenție escalele în port pentru a se asigura că își pot desfășura activitățile atunci când sunt amarate la cheu fără a emite poluanți atmosferici și GES, pentru a proteja mediul în zonele de coastă și în orașele portuare. Ar trebui prevăzut un număr limitat de excepții aplicabile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal pentru a face față situațiilor în care nu au fost furnizate OPS, din motive independente de voința operatorului navei. Pentru a atenua riscul de depreciere a activelor, de incompatibilitate a infrastructurii de la bord pentru OPS cu cea din dană, precum și riscul de dezechilibre privind cererea și oferta de combustibili alternativi, ar trebui organizate întâlniri frecvente de consultare între părțile interesate relevante, pentru a se discuta și a se lua decizii privind cerințele și planurile viitoare.

| (43) | Cerința ca porturile să furnizeze OPS, prevăzută în Regulamentul (UE) 2023/1804, ia în considerare tipurile de nave deservite și volumele de trafic respective ale porturilor maritime. Cerința ca navele să se conecteze la OPS nu ar trebui să li se aplice navelor care fac escală în porturi care nu fac obiectul cerinței privind OPS prevăzute în regulamentul respectiv, cu excepția cazului în care portul dispune de OPS instalate și disponibile la cheul vizitat, caz în care nava ar trebui să aibă obligația de a se conecta la OPS începând cu 1 ianuarie 2035. |
| --- | --- |

(43)

Cerința ca porturile să furnizeze OPS, prevăzută în Regulamentul (UE) 2023/1804, ia în considerare tipurile de nave deservite și volumele de trafic respective ale porturilor maritime. Cerința ca navele să se conecteze la OPS nu ar trebui să li se aplice navelor care fac escală în porturi care nu fac obiectul cerinței privind OPS prevăzute în regulamentul respectiv, cu excepția cazului în care portul dispune de OPS instalate și disponibile la cheul vizitat, caz în care nava ar trebui să aibă obligația de a se conecta la OPS începând cu 1 ianuarie 2035.

| (44) | Având în vedere efectele pozitive ale utilizării OPS asupra poluării atmosferice locale și necesitatea de a stimula adoptarea acestei tehnologii pe termen scurt, intensitatea emisiilor de dioxid de carbon generate de producția de energie electrică furnizată la dană ar trebui să fie contabilizată la zero. Comisia ar trebui să aibă în vedere posibilitatea de a lua în considerare emisiile reale de GES asociate energiei electrice furnizate prin intermediul OPS într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

(44)

Având în vedere efectele pozitive ale utilizării OPS asupra poluării atmosferice locale și necesitatea de a stimula adoptarea acestei tehnologii pe termen scurt, intensitatea emisiilor de dioxid de carbon generate de producția de energie electrică furnizată la dană ar trebui să fie contabilizată la zero. Comisia ar trebui să aibă în vedere posibilitatea de a lua în considerare emisiile reale de GES asociate energiei electrice furnizate prin intermediul OPS într-o etapă ulterioară.

| (45) | Punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să țină seama în mod corespunzător de diversele modele de administrare a porturilor din Uniune, în special în ceea ce privește responsabilitatea eliberării unui certificat care scutește o navă de obligația de a se conecta la OPS. |
| --- | --- |

(45)

Punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să țină seama în mod corespunzător de diversele modele de administrare a porturilor din Uniune, în special în ceea ce privește responsabilitatea eliberării unui certificat care scutește o navă de obligația de a se conecta la OPS.

| (46) | Coordonarea dintre porturi și operatorii de nave este esențială pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de conectare la OPS în porturi. Operatorii de nave ar trebui să informeze porturile în care fac escală cu privire la intenția lor de a se conecta la OPS și cu privire la cantitatea de energie necesară în timpul escalei respective, în special atunci când această cantitate depășește nevoile estimate pentru categoria de nave în cauză. |
| --- | --- |

(46)

Coordonarea dintre porturi și operatorii de nave este esențială pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de conectare la OPS în porturi. Operatorii de nave ar trebui să informeze porturile în care fac escală cu privire la intenția lor de a se conecta la OPS și cu privire la cantitatea de energie necesară în timpul escalei respective, în special atunci când această cantitate depășește nevoile estimate pentru categoria de nave în cauză.

| (47) | Începând din 2035, numărul excepțiilor acordate în temeiul prezentului regulament de la obligația de conectare la OPS, care se aplică în anumite cazuri în care nava nu se poate conecta la OPS, ar trebui să fie limitat pentru fiecare navă în cursul unei perioade de raportare. Pentru a asigura tratamentul echitabil al navelor și pentru a reflecta diferențele dintre profilurile lor de operare, numărul de excepții ar trebui să reflecte frecvența escalelor lor în port, dar nu ar trebui să ajungă niciodată la mai mult de zece escale în port pe perioadă de raportare. Cu toate acestea, o navă nu ar trebui să fie penalizată, iar escalele în port nu ar trebui să fie deduse din numărul maxim de excepții în cazul în care, înainte de sosirea într-un port, nava a solicitat conectarea la OPS, iar cererea respectivă a fost acceptată de port sau de entitatea autorizată în mod corespunzător, dar nava nu este în măsură să se conecteze la OPS și este în măsură să demonstreze că nu ar fi putut ști în mod rezonabil că nu va putea să se conecteze la OPS. |
| --- | --- |

(47)

Începând din 2035, numărul excepțiilor acordate în temeiul prezentului regulament de la obligația de conectare la OPS, care se aplică în anumite cazuri în care nava nu se poate conecta la OPS, ar trebui să fie limitat pentru fiecare navă în cursul unei perioade de raportare. Pentru a asigura tratamentul echitabil al navelor și pentru a reflecta diferențele dintre profilurile lor de operare, numărul de excepții ar trebui să reflecte frecvența escalelor lor în port, dar nu ar trebui să ajungă niciodată la mai mult de zece escale în port pe perioadă de raportare. Cu toate acestea, o navă nu ar trebui să fie penalizată, iar escalele în port nu ar trebui să fie deduse din numărul maxim de excepții în cazul în care, înainte de sosirea într-un port, nava a solicitat conectarea la OPS, iar cererea respectivă a fost acceptată de port sau de entitatea autorizată în mod corespunzător, dar nava nu este în măsură să se conecteze la OPS și este în măsură să demonstreze că nu ar fi putut ști în mod rezonabil că nu va putea să se conecteze la OPS.

| (48) | Prezentul regulament ar trebui să instituie un sistem solid și transparent de monitorizare, raportare și verificare pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor acestuia. Un astfel de sistem ar trebui să se aplice în mod nediscriminatoriu tuturor navelor și să impună verificarea de către o parte terță pentru a asigura acuratețea datelor transmise în cadrul sistemului respectiv. Pentru a facilita atingerea obiectivului prezentului regulament, datele deja raportate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 ar trebui utilizate, dacă este necesar, pentru verificarea respectării prezentului regulament, pentru a limita sarcina administrativă impusă societăților, verificatorilor și autorităților competente. |
| --- | --- |

(48)

Prezentul regulament ar trebui să instituie un sistem solid și transparent de monitorizare, raportare și verificare pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor acestuia. Un astfel de sistem ar trebui să se aplice în mod nediscriminatoriu tuturor navelor și să impună verificarea de către o parte terță pentru a asigura acuratețea datelor transmise în cadrul sistemului respectiv. Pentru a facilita atingerea obiectivului prezentului regulament, datele deja raportate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 ar trebui utilizate, dacă este necesar, pentru verificarea respectării prezentului regulament, pentru a limita sarcina administrativă impusă societăților, verificatorilor și autorităților competente.

| (49) | Societățile ar trebui să fie responsabile cu monitorizarea și raportarea cantității și tipului de energie utilizată la bordul navelor în timpul navigației și la dană, precum și a altor informații relevante, cum ar fi informațiile privind tipul de motor de la bord sau prezența tehnologiilor bazate pe propulsie asistată de vânt, cu scopul de a demonstra respectarea limitei intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, prevăzută în prezentul regulament. Pentru a facilita îndeplinirea respectivelor obligații de monitorizare și raportare și efectuarea activităților de verificare de către verificatori, în mod similar cu Regulamentul (UE) 2015/757, societățile ar trebui să documenteze metoda de monitorizare avută în vedere și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea prezentului regulament într-un plan de monitorizare. Planul de monitorizare, precum și modificările ulterioare aduse acestuia, dacă este cazul, ar trebui transmise verificatorului și evaluate de acesta. |
| --- | --- |

(49)

Societățile ar trebui să fie responsabile cu monitorizarea și raportarea cantității și tipului de energie utilizată la bordul navelor în timpul navigației și la dană, precum și a altor informații relevante, cum ar fi informațiile privind tipul de motor de la bord sau prezența tehnologiilor bazate pe propulsie asistată de vânt, cu scopul de a demonstra respectarea limitei intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, prevăzută în prezentul regulament. Pentru a facilita îndeplinirea respectivelor obligații de monitorizare și raportare și efectuarea activităților de verificare de către verificatori, în mod similar cu Regulamentul (UE) 2015/757, societățile ar trebui să documenteze metoda de monitorizare avută în vedere și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea prezentului regulament într-un plan de monitorizare. Planul de monitorizare, precum și modificările ulterioare aduse acestuia, dacă este cazul, ar trebui transmise verificatorului și evaluate de acesta.

| (50) | Pentru a limita sarcina administrativă, ar trebui instituit un sistem unic de monitorizare, raportare și verificare pentru societăți în scopul punerii în aplicare a actelor juridice ale Uniunii privind reducerea emisiilor de GES generate de transportul maritim. În acest scop, la scurt timp după publicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să examineze coerența dintre prezentul regulament și Regulamentul (UE) 2015/757 și posibila suprapunere dintre cele două regulamente și, după caz, să pregătească o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament sau a Regulamentului (UE) 2015/757. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a limita sarcina administrativă, ar trebui instituit un sistem unic de monitorizare, raportare și verificare pentru societăți în scopul punerii în aplicare a actelor juridice ale Uniunii privind reducerea emisiilor de GES generate de transportul maritim. În acest scop, la scurt timp după publicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să examineze coerența dintre prezentul regulament și Regulamentul (UE) 2015/757 și posibila suprapunere dintre cele două regulamente și, după caz, să pregătească o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament sau a Regulamentului (UE) 2015/757.

| (51) | O certificare și monitorizare solidă a combustibililor este esențială pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament și pentru garantarea integrității ecologice a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon care se preconizează că vor fi utilizați în sectorul maritim. O astfel de certificare ar trebui efectuată prin intermediul unei proceduri transparente și nediscriminatorii. Pentru a facilita certificarea și a limita sarcina administrativă, certificarea combustibililor definiți în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001 sau, după caz, cu dispozițiile relevante ale unui act juridic al Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului ar trebui să se bazeze pe normele stabilite de respectivele acte juridice ale Uniunii pentru certificare. Respectiva abordare a certificării ar trebui să se aplice, de asemenea, combustibililor buncherați în afara Uniunii, care ar trebui considerați combustibili importați, în mod similar cu Directiva (UE) 2018/2001. În cazul în care societățile intenționează să se abată de la valorile implicite prevăzute de respectivele acte juridice ale Uniunii sau de acest cadru nou, acest lucru ar trebui să se producă doar atunci când valorile pot fi certificate de unul dintre sistemele voluntare recunoscute în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 sau, după caz, în temeiul unui act juridic al Uniunii care privește piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului și care stabilește anumite praguri de reducere a emisiilor de GES, precum și metodologiile de calculare a acestora (pentru valorile „de la sondă la rezervor”). |
| --- | --- |

(51)

O certificare și monitorizare solidă a combustibililor este esențială pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament și pentru garantarea integrității ecologice a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon care se preconizează că vor fi utilizați în sectorul maritim. O astfel de certificare ar trebui efectuată prin intermediul unei proceduri transparente și nediscriminatorii. Pentru a facilita certificarea și a limita sarcina administrativă, certificarea combustibililor definiți în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001 sau, după caz, cu dispozițiile relevante ale unui act juridic al Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului ar trebui să se bazeze pe normele stabilite de respectivele acte juridice ale Uniunii pentru certificare. Respectiva abordare a certificării ar trebui să se aplice, de asemenea, combustibililor buncherați în afara Uniunii, care ar trebui considerați combustibili importați, în mod similar cu Directiva (UE) 2018/2001. În cazul în care societățile intenționează să se abată de la valorile implicite prevăzute de respectivele acte juridice ale Uniunii sau de acest cadru nou, acest lucru ar trebui să se producă doar atunci când valorile pot fi certificate de unul dintre sistemele voluntare recunoscute în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 sau, după caz, în temeiul unui act juridic al Uniunii care privește piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului și care stabilește anumite praguri de reducere a emisiilor de GES, precum și metodologiile de calculare a acestora (pentru valorile „de la sondă la rezervor”).

| (52) | Posibilitatea de a calcula factorii de emisie efectivi „de la rezervor la siaj”, care se abat de la cei definiți în anexa II, ar trebui să fie pusă la dispoziția societăților, cu condiția ca acest calcul să fie determinat în conformitate cu standardele internaționale recunoscute, relevante pentru domeniul respectiv, și susținut de respectivele standarde. Un astfel de calcul al factorilor de emisie „de la rezervor la siaj” ar trebui să fie analizat în primul rând pentru testarea în laborator sau măsurarea directă a emisiilor generate de efectul de alunecare de la convertizoarele de energie, inclusiv motoarele cu ardere internă, pilele de combustie și unitățile de reformare asociate, turbinele cu gaz sau cazanele. Întrucât factorii de emisie efectivi de CO2„de la rezervor la siaj” sunt legați mai degrabă de compoziția combustibilului decât de convertizorul de energie, aceștia nu ar trebui să fie diferiți de valorile implicite cuprinse în anexa II. Acești factori de emisie „de la rezervor la siaj” ar trebui recalculați, în special pentru combustibilii sintetici sau biocombustibili, numai în cazul în care se elaborează un standard internațional relevant în acest sens. Nu ar trebui să fie posibilă abaterea de la valorile implicite prezentate pentru factorii de emisie de CO2 de combustie pentru combustibilii fosili. |
| --- | --- |

(52)

Posibilitatea de a calcula factorii de emisie efectivi „de la rezervor la siaj”, care se abat de la cei definiți în anexa II, ar trebui să fie pusă la dispoziția societăților, cu condiția ca acest calcul să fie determinat în conformitate cu standardele internaționale recunoscute, relevante pentru domeniul respectiv, și susținut de respectivele standarde. Un astfel de calcul al factorilor de emisie „de la rezervor la siaj” ar trebui să fie analizat în primul rând pentru testarea în laborator sau măsurarea directă a emisiilor generate de efectul de alunecare de la convertizoarele de energie, inclusiv motoarele cu ardere internă, pilele de combustie și unitățile de reformare asociate, turbinele cu gaz sau cazanele. Întrucât factorii de emisie efectivi de CO2„de la rezervor la siaj” sunt legați mai degrabă de compoziția combustibilului decât de convertizorul de energie, aceștia nu ar trebui să fie diferiți de valorile implicite cuprinse în anexa II. Acești factori de emisie „de la rezervor la siaj” ar trebui recalculați, în special pentru combustibilii sintetici sau biocombustibili, numai în cazul în care se elaborează un standard internațional relevant în acest sens. Nu ar trebui să fie posibilă abaterea de la valorile implicite prezentate pentru factorii de emisie de CO2 de combustie pentru combustibilii fosili.

| (53) | Activitățile de verificare sunt efectuate de verificatori. Pentru a se asigura imparțialitatea și eficacitatea, verificatorii ar trebui să fie entități juridice independente și competente și ar trebui să fie acreditați de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (17). Verificatorii ar trebui să fie dotați cu personal și mijloace proporționale cu dimensiunea flotei pentru care desfășoară activități de verificare în temeiul prezentului regulament. Verificarea ar trebui să asigure acuratețea și exhaustivitatea monitorizării și raportării de către societăți, precum și respectarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(53)

Activitățile de verificare sunt efectuate de verificatori. Pentru a se asigura imparțialitatea și eficacitatea, verificatorii ar trebui să fie entități juridice independente și competente și ar trebui să fie acreditați de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (17). Verificatorii ar trebui să fie dotați cu personal și mijloace proporționale cu dimensiunea flotei pentru care desfășoară activități de verificare în temeiul prezentului regulament. Verificarea ar trebui să asigure acuratețea și exhaustivitatea monitorizării și raportării de către societăți, precum și respectarea prezentului regulament.

| (54) | Pe baza datelor și informațiilor monitorizate și raportate de către societăți, verificatorii ar trebui să calculeze și să stabilească intensitatea medie anuală a emisiilor de GES produse de energia utilizată la bordul unei nave și bilanțul de conformitate al navei în raport cu limita, inclusiv orice excedent sau deficit de conformitate, precum și să determine dacă nava a respectat obligația de utilizare a OPS. Verificatorul ar trebui să notifice aceste informații societății în cauză. În cazul în care verificatorul este aceeași entitate cu verificatorul în sensul Regulamentului (UE) 2015/757, ar putea fi transmisă o astfel de notificare împreună cu raportul de verificare în conformitate cu regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(54)

Pe baza datelor și informațiilor monitorizate și raportate de către societăți, verificatorii ar trebui să calculeze și să stabilească intensitatea medie anuală a emisiilor de GES produse de energia utilizată la bordul unei nave și bilanțul de conformitate al navei în raport cu limita, inclusiv orice excedent sau deficit de conformitate, precum și să determine dacă nava a respectat obligația de utilizare a OPS. Verificatorul ar trebui să notifice aceste informații societății în cauză. În cazul în care verificatorul este aceeași entitate cu verificatorul în sensul Regulamentului (UE) 2015/757, ar putea fi transmisă o astfel de notificare împreună cu raportul de verificare în conformitate cu regulamentul menționat.

| (55) | Comisia ar trebui să creeze și să asigure funcționarea unei baze de date electronice în care să fie înregistrată performanța fiecărei nave și să se asigure conformitatea acesteia cu prezentul regulament (denumită în continuare „baza de date FuelEU”). Baza de date FuelEU ar trebui utilizată pentru toate acțiunile cele mai importante necesare pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament. Pentru a facilita raportarea și a limita sarcina administrativă pentru societăți, verificatori și alți utilizatori, baza de date FuelEU ar trebui să se bazeze pe modulul THETIS-MRV existent sau, în măsura în care este posibil, aceasta ar trebui dezvoltată sau să fie dezvoltată ca o versiune actualizată a sa. Baza de date FuelEU ar trebui, de asemenea, să permită utilizarea informațiilor și a datelor colectate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757. |
| --- | --- |

(55)

Comisia ar trebui să creeze și să asigure funcționarea unei baze de date electronice în care să fie înregistrată performanța fiecărei nave și să se asigure conformitatea acesteia cu prezentul regulament (denumită în continuare „baza de date FuelEU”). Baza de date FuelEU ar trebui utilizată pentru toate acțiunile cele mai importante necesare pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament. Pentru a facilita raportarea și a limita sarcina administrativă pentru societăți, verificatori și alți utilizatori, baza de date FuelEU ar trebui să se bazeze pe modulul THETIS-MRV existent sau, în măsura în care este posibil, aceasta ar trebui dezvoltată sau să fie dezvoltată ca o versiune actualizată a sa. Baza de date FuelEU ar trebui, de asemenea, să permită utilizarea informațiilor și a datelor colectate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757.

| (56) | Respectarea prezentului regulament va depinde de elemente care ar putea să nu țină de controlul societății, cum ar fi aspecte legate de disponibilitatea combustibililor sau de calitatea combustibililor. Prin urmare, societăților ar trebui să li se permită flexibilitatea de a reporta un excedent de conformitate de la un an la altul sau de a împrumuta un excedent de conformitate anticipat, în anumite limite, din anul următor. Utilizarea la dană a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, fiind deosebit de importantă pentru calitatea aerului la nivel local în orașele portuare și în zonele de coastă, nu ar trebui să fie eligibilă pentru dispoziții similare în materie de flexibilitate. |
| --- | --- |

(56)

Respectarea prezentului regulament va depinde de elemente care ar putea să nu țină de controlul societății, cum ar fi aspecte legate de disponibilitatea combustibililor sau de calitatea combustibililor. Prin urmare, societăților ar trebui să li se permită flexibilitatea de a reporta un excedent de conformitate de la un an la altul sau de a împrumuta un excedent de conformitate anticipat, în anumite limite, din anul următor. Utilizarea la dană a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, fiind deosebit de importantă pentru calitatea aerului la nivel local în orașele portuare și în zonele de coastă, nu ar trebui să fie eligibilă pentru dispoziții similare în materie de flexibilitate.

| (57) | Pentru a evita blocajul tehnologic și pentru a sprijini în continuare implementarea celor mai performante soluții, societăților ar trebui să li se permită să pună în comun performanțele diferitelor nave. În acest scop, ar trebui să fie posibil să se utilizeze supraperformanța unei nave pentru a compensa performanțele nesatisfăcătoare ale altor nave, cu condiția ca nivelul total de conformitate cumulat să fie pozitiv. Acest lucru creează posibilitatea de a recompensa excedentul de conformitate și încurajează investițiile în tehnologii mai avansate. Posibilitatea de a opta pentru o conformitate comună ar trebui să rămână opțională și ar trebui să facă obiectul acordului societăților în cauză. |
| --- | --- |

(57)

Pentru a evita blocajul tehnologic și pentru a sprijini în continuare implementarea celor mai performante soluții, societăților ar trebui să li se permită să pună în comun performanțele diferitelor nave. În acest scop, ar trebui să fie posibil să se utilizeze supraperformanța unei nave pentru a compensa performanțele nesatisfăcătoare ale altor nave, cu condiția ca nivelul total de conformitate cumulat să fie pozitiv. Acest lucru creează posibilitatea de a recompensa excedentul de conformitate și încurajează investițiile în tehnologii mai avansate. Posibilitatea de a opta pentru o conformitate comună ar trebui să rămână opțională și ar trebui să facă obiectul acordului societăților în cauză.

| (58) | Navele ar trebui să păstreze un document de conformitate (denumit în continuare „documentul de conformitate FuelEU”), eliberat de un verificator sau, după caz, de autoritatea competentă a statului de administrare în conformitate cu procedurile prevăzute în prezentul regulament, ca dovadă a respectării limitelor intensității emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul navei și a obligației privind utilizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal. Verificatorii sau, după caz, autoritatea competentă a statului de administrare ar trebui să înregistreze în baza de date FuelEU emiterea documentului de conformitate FuelEU. |
| --- | --- |

(58)

Navele ar trebui să păstreze un document de conformitate (denumit în continuare „documentul de conformitate FuelEU”), eliberat de un verificator sau, după caz, de autoritatea competentă a statului de administrare în conformitate cu procedurile prevăzute în prezentul regulament, ca dovadă a respectării limitelor intensității emisiilor de GES generate de energia utilizată la bordul navei și a obligației privind utilizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal. Verificatorii sau, după caz, autoritatea competentă a statului de administrare ar trebui să înregistreze în baza de date FuelEU emiterea documentului de conformitate FuelEU.

| (59) | Numărul de escale în port neconforme ar trebui să fie determinat de către verificatori în conformitate cu un set de criterii clare și obiective, luând în considerare toate informațiile relevante, inclusiv timpul de staționare, cantitatea și tipul de energie consumată, precum și aplicarea oricăror excepții pentru fiecare escală în port care intră sub incidența prezentului regulament. Respectivele informații ar trebui puse la dispoziția verificatorilor de către societăți în scopul stabilirii conformității. |
| --- | --- |

(59)

Numărul de escale în port neconforme ar trebui să fie determinat de către verificatori în conformitate cu un set de criterii clare și obiective, luând în considerare toate informațiile relevante, inclusiv timpul de staționare, cantitatea și tipul de energie consumată, precum și aplicarea oricăror excepții pentru fiecare escală în port care intră sub incidența prezentului regulament. Respectivele informații ar trebui puse la dispoziția verificatorilor de către societăți în scopul stabilirii conformității.

| (60) | Fără a aduce atingere posibilității de a respecta dispozițiile privind flexibilitatea și punerea în comun, navele care nu respectă limitele intensității medii anuale a GES generate de energia utilizată la bord ar trebui să facă obiectul unei penalități care să aibă un efect disuasiv, să fie proporțională cu amploarea neconformității și să elimine orice avantaj economic al neconformității, menținând astfel condiții de concurență echitabile în acest sector (denumită în continuare „penalitatea FuelEU”). Penalitatea FuelEU ar trebui să se bazeze pe cantitatea și costul combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe care navele ar fi trebuit să îi utilizeze pentru a îndeplini cerințele prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(60)

Fără a aduce atingere posibilității de a respecta dispozițiile privind flexibilitatea și punerea în comun, navele care nu respectă limitele intensității medii anuale a GES generate de energia utilizată la bord ar trebui să facă obiectul unei penalități care să aibă un efect disuasiv, să fie proporțională cu amploarea neconformității și să elimine orice avantaj economic al neconformității, menținând astfel condiții de concurență echitabile în acest sector (denumită în continuare „penalitatea FuelEU”). Penalitatea FuelEU ar trebui să se bazeze pe cantitatea și costul combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe care navele ar fi trebuit să îi utilizeze pentru a îndeplini cerințele prevăzute în prezentul regulament.

| (61) | De asemenea, ar trebui impusă o penalitate FuelEU pentru fiecare escală în port neconformă. Respectiva penalitate FuelEU ar trebui să fie proporțională cu costul utilizării energiei electrice la un nivel suficient, ar trebui să aibă un efect disuasiv în ceea ce privește utilizarea unor surse de energie mai poluante și ar trebui să fie exprimată printr-un cuantum fix în EUR înmulțit cu necesarul total de energie electrică al navei aflate la dană și cu numărul total, rotunjit în sus la cel mai apropiat număr întreg, de ore petrecute la dană fără respectarea cerințelor referitoare la OPS. Din cauza lipsei unor cifre exacte privind costul furnizării de energie electrică de la mal în Uniune, această rată ar trebui să se bazeze pe prețul mediu al energiei electrice în Uniune pentru consumatorii necasnici înmulțit cu doi pentru a ține seama de alte taxe legate de furnizarea serviciului, inclusiv, printre altele, de costurile de racordare și de elementele de recuperare a investițiilor. |
| --- | --- |

(61)

De asemenea, ar trebui impusă o penalitate FuelEU pentru fiecare escală în port neconformă. Respectiva penalitate FuelEU ar trebui să fie proporțională cu costul utilizării energiei electrice la un nivel suficient, ar trebui să aibă un efect disuasiv în ceea ce privește utilizarea unor surse de energie mai poluante și ar trebui să fie exprimată printr-un cuantum fix în EUR înmulțit cu necesarul total de energie electrică al navei aflate la dană și cu numărul total, rotunjit în sus la cel mai apropiat număr întreg, de ore petrecute la dană fără respectarea cerințelor referitoare la OPS. Din cauza lipsei unor cifre exacte privind costul furnizării de energie electrică de la mal în Uniune, această rată ar trebui să se bazeze pe prețul mediu al energiei electrice în Uniune pentru consumatorii necasnici înmulțit cu doi pentru a ține seama de alte taxe legate de furnizarea serviciului, inclusiv, printre altele, de costurile de racordare și de elementele de recuperare a investițiilor.

| (62) | Veniturile generate de plata penalităților FuelEU și colectate de către statele de administrare ar trebui utilizate pentru a promova distribuția și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim și pentru a-i ajuta pe operatorii de transport maritim să își îndeplinească obiectivele climatice și de mediu. |
| --- | --- |

(62)

Veniturile generate de plata penalităților FuelEU și colectate de către statele de administrare ar trebui utilizate pentru a promova distribuția și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim și pentru a-i ajuta pe operatorii de transport maritim să își îndeplinească obiectivele climatice și de mediu.

| (63) | În timp ce societatea ar trebui să rămână responsabilă de îndeplinirea obligațiilor de monitorizare și raportare în temeiul prezentului regulament, precum și de plata penalităților FuelEU, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește” și pentru a promova utilizarea combustibililor mai ecologici, entitatea responsabilă de achiziționarea combustibilului sau de luarea deciziilor operaționale care afectează intensitatea GES generate de energia utilizată de navă ar putea, prin acorduri contractuale cu societatea, în cazul unui deficit de conformitate, să fie obligată să ramburseze sau să compenseze în alt mod societatea în ceea ce privește costul penalităților FuelEU care rezultă din exploatarea navei. Societatea respectivă ar trebui să poată, pe bază contractuală, să solicite verificatorului să calculeze cuantumurile penalităților FuelEU corespunzătoare operării navei de către cealaltă entitate în cursul perioadei de raportare. În acest context, operarea navei ar trebui înțeleasă ca însemnând determinarea încărcăturii transportate, a rutei și a vitezei navei. În mod similar, în timp ce societatea ar trebui să rămână responsabilă de îndeplinirea obligațiilor de monitorizare și raportare în temeiul prezentului regulament, precum și de plata penalităților FuelEU, societățile și furnizorii de combustibili ar trebui să poată conveni, prin intermediul unor acorduri contractuale, asupra unor angajamente reciproce de a produce, furniza și achiziționa cantități prestabilite din anumiți combustibili. Astfel de acorduri contractuale ar putea prevedea răspunderea furnizorilor de combustibil de a despăgubi societatea pentru plata penalităților în cazurile în care combustibilii nu au fost puși la dispoziția societății astfel cum s-a convenit. |
| --- | --- |

(63)

În timp ce societatea ar trebui să rămână responsabilă de îndeplinirea obligațiilor de monitorizare și raportare în temeiul prezentului regulament, precum și de plata penalităților FuelEU, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește” și pentru a promova utilizarea combustibililor mai ecologici, entitatea responsabilă de achiziționarea combustibilului sau de luarea deciziilor operaționale care afectează intensitatea GES generate de energia utilizată de navă ar putea, prin acorduri contractuale cu societatea, în cazul unui deficit de conformitate, să fie obligată să ramburseze sau să compenseze în alt mod societatea în ceea ce privește costul penalităților FuelEU care rezultă din exploatarea navei. Societatea respectivă ar trebui să poată, pe bază contractuală, să solicite verificatorului să calculeze cuantumurile penalităților FuelEU corespunzătoare operării navei de către cealaltă entitate în cursul perioadei de raportare. În acest context, operarea navei ar trebui înțeleasă ca însemnând determinarea încărcăturii transportate, a rutei și a vitezei navei. În mod similar, în timp ce societatea ar trebui să rămână responsabilă de îndeplinirea obligațiilor de monitorizare și raportare în temeiul prezentului regulament, precum și de plata penalităților FuelEU, societățile și furnizorii de combustibili ar trebui să poată conveni, prin intermediul unor acorduri contractuale, asupra unor angajamente reciproce de a produce, furniza și achiziționa cantități prestabilite din anumiți combustibili. Astfel de acorduri contractuale ar putea prevedea răspunderea furnizorilor de combustibil de a despăgubi societatea pentru plata penalităților în cazurile în care combustibilii nu au fost puși la dispoziția societății astfel cum s-a convenit.

| (64) | Asigurarea respectării obligațiilor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se bazeze pe instrumente existente, inclusiv pe cele instituite în temeiul Directivelor 2009/16/CE (18) și 2009/21/CE (19) ale Parlamentului European și ale Consiliului. În plus, statele membre ar trebui să stabilească normele referitoare la sancțiuni aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. Pentru a evita sancționarea nejustificată sau dublă pentru aceleași încălcări, aceste sancțiuni nu ar trebui să fie un duplicat al penalităților FuelEU aplicate în cazul în care o navă are un deficit de conformitate sau a făcut escale în port neconforme. Documentul care confirmă că nava respectă cerințele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie adăugat pe lista certificatelor și a documentelor menționate în anexa IV la Directiva 2009/16/CE. |
| --- | --- |

(64)

Asigurarea respectării obligațiilor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se bazeze pe instrumente existente, inclusiv pe cele instituite în temeiul Directivelor 2009/16/CE (18) și 2009/21/CE (19) ale Parlamentului European și ale Consiliului. În plus, statele membre ar trebui să stabilească normele referitoare la sancțiuni aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. Pentru a evita sancționarea nejustificată sau dublă pentru aceleași încălcări, aceste sancțiuni nu ar trebui să fie un duplicat al penalităților FuelEU aplicate în cazul în care o navă are un deficit de conformitate sau a făcut escale în port neconforme. Documentul care confirmă că nava respectă cerințele prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie adăugat pe lista certificatelor și a documentelor menționate în anexa IV la Directiva 2009/16/CE.

| (65) | Pentru a reduce sarcina administrativă a societăților, pentru fiecare societate ar trebui să fie numai un stat membru responsabil de supravegherea aplicării prezentului regulament. Dispozițiile relevante ale Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20) ar trebui aplicate pentru a determina statul de administrare pentru fiecare societate. Statului de administrare ar trebui să i se permită să efectueze verificări suplimentare cu privire la respectarea de către o anumită navă a prezentului regulament, pentru cele două perioade de raportare anterioare, și acesta ar trebui, de asemenea, să se asigure că penalitățile FuelEU sunt plătite în timp util. |
| --- | --- |

(65)

Pentru a reduce sarcina administrativă a societăților, pentru fiecare societate ar trebui să fie numai un stat membru responsabil de supravegherea aplicării prezentului regulament. Dispozițiile relevante ale Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20) ar trebui aplicate pentru a determina statul de administrare pentru fiecare societate. Statului de administrare ar trebui să i se permită să efectueze verificări suplimentare cu privire la respectarea de către o anumită navă a prezentului regulament, pentru cele două perioade de raportare anterioare, și acesta ar trebui, de asemenea, să se asigure că penalitățile FuelEU sunt plătite în timp util.

| (66) | Având în vedere importanța consecințelor pe care măsurile luate de verificatori în temeiul prezentului regulament le pot avea pentru societățile în cauză, în special în ceea ce privește determinarea escalelor în port neconforme, calcularea cuantumurilor penalităților FuelEU și refuzul de a elibera un document de conformitate FuelEU, respectivele societăți ar trebui să aibă dreptul de a solicita autorității competente din statul membru în care verificatorul a fost acreditat o reexaminare a respectivelor măsuri. Având în vedere dreptul la o cale de atac eficientă, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, deciziile luate de autoritățile competente în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie supuse controlului unei instanțe a statului membru al respectivei autorități competente, efectuat în conformitate cu dreptul său intern. |
| --- | --- |

(66)

Având în vedere importanța consecințelor pe care măsurile luate de verificatori în temeiul prezentului regulament le pot avea pentru societățile în cauză, în special în ceea ce privește determinarea escalelor în port neconforme, calcularea cuantumurilor penalităților FuelEU și refuzul de a elibera un document de conformitate FuelEU, respectivele societăți ar trebui să aibă dreptul de a solicita autorității competente din statul membru în care verificatorul a fost acreditat o reexaminare a respectivelor măsuri. Având în vedere dreptul la o cale de atac eficientă, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, deciziile luate de autoritățile competente în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie supuse controlului unei instanțe a statului membru al respectivei autorități competente, efectuat în conformitate cu dreptul său intern.

| (67) | Pentru a menține condiții de concurență echitabile prin funcționarea eficientă a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește: modificarea listei factorilor de emisie „de la sondă la siaj”; informațiile cu privire la obiectivul secundar pentru RFNBO; modificarea tabelului existent prevăzut în anexa III prin adăugarea altor tehnologii cu emisii zero; stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor; adaptarea unui factor pentru penalitatea FuelEU pe baza evoluțiilor costului energiei; și modificarea valorii factorului numeric al penalității FuelEU, pe baza indexării costului mediu al energiei electrice în Uniune. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (21). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(67)

Pentru a menține condiții de concurență echitabile prin funcționarea eficientă a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește: modificarea listei factorilor de emisie „de la sondă la siaj”; informațiile cu privire la obiectivul secundar pentru RFNBO; modificarea tabelului existent prevăzut în anexa III prin adăugarea altor tehnologii cu emisii zero; stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor; adaptarea unui factor pentru penalitatea FuelEU pe baza evoluțiilor costului energiei; și modificarea valorii factorului numeric al penalității FuelEU, pe baza indexării costului mediu al energiei electrice în Uniune. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (21). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (68) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (22). Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a reutiliza informațiile și datele colectate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 atunci când stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, lista porturilor învecinate de transbordare a containerelor excluse din definiția porturilor de escală; criteriile de evaluare a capacității de producție și a disponibilității RFNBO în sectorul transportului maritim și metoda de calculare a factorului diferenței de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili; specificarea normelor de aplicare a obiectivului secundar pentru RFNBO, dacă este cazul; criteriile detaliate de acceptare a tehnologiilor și modul în care acestea sunt utilizate pentru a fi considerate tehnologii cu emisii zero; informațiile provenite de la navele care intenționează să se conecteze la OPS sau să utilizeze o tehnologie cu emisii zero în porturi și procedura de furnizare a acestor informații; formatele-cadru pentru planurile de monitorizare standardizate, inclusiv normele tehnice pentru aplicarea uniformă a acestora; lista standardelor internaționale și a referințelor de certificare pentru a demonstra factorii de emisie efectivi „de la rezervor la siaj”; specificații suplimentare ale normelor pentru activitățile de verificare menționate în prezentul regulament; norme privind drepturile de acces la baza de date FuelEU și specificațiile funcționale și tehnice ale acesteia; și modele pentru documentul de conformitate FuelEU. |
| --- | --- |

(68)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (22). Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a reutiliza informațiile și datele colectate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 atunci când stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, lista porturilor învecinate de transbordare a containerelor excluse din definiția porturilor de escală; criteriile de evaluare a capacității de producție și a disponibilității RFNBO în sectorul transportului maritim și metoda de calculare a factorului diferenței de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili; specificarea normelor de aplicare a obiectivului secundar pentru RFNBO, dacă este cazul; criteriile detaliate de acceptare a tehnologiilor și modul în care acestea sunt utilizate pentru a fi considerate tehnologii cu emisii zero; informațiile provenite de la navele care intenționează să se conecteze la OPS sau să utilizeze o tehnologie cu emisii zero în porturi și procedura de furnizare a acestor informații; formatele-cadru pentru planurile de monitorizare standardizate, inclusiv normele tehnice pentru aplicarea uniformă a acestora; lista standardelor internaționale și a referințelor de certificare pentru a demonstra factorii de emisie efectivi „de la rezervor la siaj”; specificații suplimentare ale normelor pentru activitățile de verificare menționate în prezentul regulament; norme privind drepturile de acces la baza de date FuelEU și specificațiile funcționale și tehnice ale acesteia; și modele pentru documentul de conformitate FuelEU.

| (69) | Având în vedere dimensiunea internațională a sectorului transportului maritim, este preferabilă o abordare globală pentru limitarea intensității emisiilor de GES generate de energia utilizată de nave, deoarece o astfel de abordare ar fi semnificativ mai eficientă datorită domeniului său de aplicare mai larg. În acest context și pentru a facilita elaborarea de norme internaționale în cadrul OMI, Comisia ar trebui să facă schimb de informații relevante cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și ar trebui transmise observații relevante către OMI, continuând eforturile Uniunii de a promova obiective ambițioase de decarbonizare a sectorului maritim la nivel internațional. În cazul în care se ajunge la un acord privind o platformă globală cu privire la chestiuni relevante pentru prezentul regulament, Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea alinierii acestuia, după caz, la normele internaționale. |
| --- | --- |

(69)

Având în vedere dimensiunea internațională a sectorului transportului maritim, este preferabilă o abordare globală pentru limitarea intensității emisiilor de GES generate de energia utilizată de nave, deoarece o astfel de abordare ar fi semnificativ mai eficientă datorită domeniului său de aplicare mai larg. În acest context și pentru a facilita elaborarea de norme internaționale în cadrul OMI, Comisia ar trebui să facă schimb de informații relevante cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și ar trebui transmise observații relevante către OMI, continuând eforturile Uniunii de a promova obiective ambițioase de decarbonizare a sectorului maritim la nivel internațional. În cazul în care se ajunge la un acord privind o platformă globală cu privire la chestiuni relevante pentru prezentul regulament, Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea alinierii acestuia, după caz, la normele internaționale.

| (70) | Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare și disponibilitatea instrumentelor de colaborare și schimb de bune practici pentru sectorul transportului maritim, astfel cum sunt definite în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Orientări privind o mai bună legiferare”. |
| --- | --- |

(70)

Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare și disponibilitatea instrumentelor de colaborare și schimb de bune practici pentru sectorul transportului maritim, astfel cum sunt definite în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Orientări privind o mai bună legiferare”.

| (71) | Având în vedere că prezentul regulament va genera costuri de ajustare și costuri administrative suplimentare, sarcina de reglementare globală pentru sectorul transportului maritim ar trebui să facă obiectul unei revizuiri atente. În acest scop, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a funcționării prezentului regulament. Comisia ar trebui să evalueze în raportul respectiv măsura în care au fost îndeplinite obiectivele prezentului regulament și măsura în care acesta a afectat competitivitatea sectorului. Raportul respectiv ar trebui să acopere, de asemenea, interacțiunea dintre prezentul regulament și alte acte juridice relevante ale Uniunii, inclusiv posibilele acțiuni și măsuri care au fost sau ar putea fi luate pentru a reduce presiunea costurilor totale asupra sectorului transportului maritim. |
| --- | --- |

(71)

Având în vedere că prezentul regulament va genera costuri de ajustare și costuri administrative suplimentare, sarcina de reglementare globală pentru sectorul transportului maritim ar trebui să facă obiectul unei revizuiri atente. În acest scop, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a funcționării prezentului regulament. Comisia ar trebui să evalueze în raportul respectiv măsura în care au fost îndeplinite obiectivele prezentului regulament și măsura în care acesta a afectat competitivitatea sectorului. Raportul respectiv ar trebui să acopere, de asemenea, interacțiunea dintre prezentul regulament și alte acte juridice relevante ale Uniunii, inclusiv posibilele acțiuni și măsuri care au fost sau ar putea fi luate pentru a reduce presiunea costurilor totale asupra sectorului transportului maritim.

| (72) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie de către navele care sosesc, care stau în porturile aflate în jurisdicția unui stat membru în întreaga Uniune ori care pleacă din aceste porturi, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre fără a risca să introducă bariere în calea pieței interne și denaturări ale concurenței între porturi și între operatorii de transport maritim, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine prin introducerea unor norme uniforme la nivelul Uniunii care să creeze stimulente economice pentru ca operatorii maritimi să continue să funcționeze fără obstacole, respectând în același timp obligațiile privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat, |
| --- | --- |

(72)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie de către navele care sosesc, care stau în porturile aflate în jurisdicția unui stat membru în întreaga Uniune ori care pleacă din aceste porturi, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre fără a risca să introducă bariere în calea pieței interne și denaturări ale concurenței între porturi și între operatorii de transport maritim, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine prin introducerea unor norme uniforme la nivelul Uniunii care să creeze stimulente economice pentru ca operatorii maritimi să continue să funcționeze fără obstacole, respectând în același timp obligațiile privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și scop

Prezentul regulament stabilește norme uniforme privind:

| (a) | o limită a intensității gazelor cu efect de seră (GES) produse de energia utilizată la bord de o navă care sosește, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru; și |
| --- | --- |

(a)

o limită a intensității gazelor cu efect de seră (GES) produse de energia utilizată la bord de o navă care sosește, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru; și

| (b) | o obligație de a utiliza surse de alimentare cu energie electrică de la mal (OPS) sau tehnologii cu emisii zero în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, |
| --- | --- |

(b)

o obligație de a utiliza surse de alimentare cu energie electrică de la mal (OPS) sau tehnologii cu emisii zero în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru,

În acest sens, scopul său este de a spori utilizarea consecventă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie în transportul maritim în întreaga Uniune, în conformitate cu obiectivul de a atinge neutralitatea climatică la nivelul Uniunii cel târziu până în 2050, asigurând în același timp buna funcționare a transportului maritim, creând certitudine în materie de reglementare pentru utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a tehnologiilor durabile și evitând denaturările pe piața internă.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică tuturor navelor care depășesc un tonaj brut de 5 000 de tone și care servesc scopului de a transporta pasageri sau mărfuri în scopuri comerciale, indiferent de pavilionul lor, în ceea ce privește:

| (a) | energia utilizată pe durata staționării lor într-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(a)

energia utilizată pe durata staționării lor într-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru;

| (b) | întreaga energie utilizată pentru călătoriile dintr-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

întreaga energie utilizată pentru călătoriile dintr-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru;

| (c) | în pofida literei (b), o jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică aflată sub jurisdicția unui stat membru; și |
| --- | --- |

(c)

în pofida literei (b), o jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică aflată sub jurisdicția unui stat membru; și

| (d) | o jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru, în cazul în care ultimul port de escală sau următorul port de escală se află sub jurisdicția unei țări terțe. |
| --- | --- |

(d)

o jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru, în cazul în care ultimul port de escală sau următorul port de escală se află sub jurisdicția unei țări terțe.

(2)   Până la 31 decembrie 2025, Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește o listă a porturilor învecinate de transbordare a containerelor. Comisia actualizează ulterior lista respectivă până la data de 31 decembrie, din doi în doi ani.

Actele de punere în aplicare menționate la primul paragraf încadrează un port ca port învecinat de transbordare a containerelor în cazul în care ponderea transbordării de containere, măsurată în unități echivalente de 20 de picioare, depășește 65 % din traficul total de containere din portul respectiv în cursul celei mai recente perioade de 12 luni pentru care sunt disponibile date relevante și în cazul în care portul respectiv este situat în afara Uniunii, dar la mai puțin de 300 de mile marine de un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

În sensul actelor de punere în aplicare respective, containerele sunt considerate transbordate atunci când sunt descărcate de pe o navă în port cu unicul scop de a fi încărcate pe o altă navă.

Lista porturilor învecinate de transbordare a containerelor stabilită de Comisie nu include porturile situate într-o țară terță pentru care țara terță respectivă aplică efectiv măsuri echivalente cu prezentul regulament.

Actele de punere în aplicare menționate la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 29 alineatul (3).

(3)   Statele membre pot excepta anumite rute și porturi de la aplicarea alineatului (1) literele (a) și (b) în ceea ce privește energia utilizată pentru călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 200 000 de rezidenți permanenți, și în ceea ce privește energia utilizată în timpul staționării lor într-un port de escală al insulei respective. Nicio astfel de exceptare nu se aplică după 31 decembrie 2029. Înainte de intrarea în vigoare a acestor exceptări, statele membre le notifică Comisiei. Comisia publică exceptările respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(4)   Statele membre pot excepta anumite rute și porturi de la aplicarea alineatului (1) literele (a) și (c) în ceea ce privește energia utilizată de către nave în călătoriile între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și în ceea ce privește energia utilizată în timpul staționării lor în porturile de escală ale regiunilor ultraperiferice respective. Nicio astfel de exceptare nu se aplică după 31 decembrie 2029. Înainte de intrarea în vigoare a acestor exceptări, statele membre le notifică Comisiei. Comisia publică exceptările respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(5)   Statele membre care nu au o frontieră terestră comună cu niciun alt stat membru pot excepta de la aplicarea alineatului (1) navele de pasageri care efectuează călătorii transnaționale în temeiul unor obligații de serviciu public sau al unor contracte de achiziții publice de servicii în porturile de escală ale altor state membre. Nicio astfel de exceptare nu se aplică după 31 decembrie 2029. Înainte de intrarea în vigoare a acestor exceptări, statele membre le notifică Comisiei. Comisia publică exceptările respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(6)   Statele membre pot excepta de la aplicarea alineatului (1) navele de pasageri care furnizează servicii de transport maritim în sensul Regulamentului (CEE) nr. 3577/92 în temeiul obligațiilor de serviciu public sau al contractelor de achiziții publice de servicii, care operează înainte de 12 octombrie 2023, pentru rutele specifice dintre porturile lor de escală continentale și porturile de escală aflate sub jurisdicția lor situate pe o insulă sau în orașele Ceuta și Melilla. Nicio astfel de exceptare nu se aplică după 31 decembrie 2029. Înainte de intrarea în vigoare a acestor exceptări, statele membre le notifică Comisiei. Comisia publică exceptările respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

În sensul aplicării prezentului alineat, orașele Ceuta și Melilla sunt considerate porturi de escală situate pe o insulă.

(7)   Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă, navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice sau navelor deținute sau exploatate de un guvern și utilizate doar în scopuri necomerciale.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „emisii de gaze cu efect de seră” sau „emisii GES” înseamnă eliberarea de dioxid de carbon (CO2), de metan (CH4) și de protoxid de azot (N2O) în atmosferă; |
| --- | --- |

1.

„emisii de gaze cu efect de seră” sau „emisii GES” înseamnă eliberarea de dioxid de carbon (CO2), de metan (CH4) și de protoxid de azot (N2O) în atmosferă;

2

4

2

| 2. | „biocombustibili” înseamnă biocombustibili, astfel cum sunt definiți la articolul 2 al doilea paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

2.

„biocombustibili” înseamnă biocombustibili, astfel cum sunt definiți la articolul 2 al doilea paragraf punctul 33 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 3. | „biogaz” înseamnă biogaz, astfel cum este definit la articolul 2 al doilea paragraf punctul 28 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

3.

„biogaz” înseamnă biogaz, astfel cum este definit la articolul 2 al doilea paragraf punctul 28 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 4. | „combustibili pe bază de carbon reciclat” înseamnă combustibili pe bază de carbon reciclat, astfel cum sunt definiți la articolul 2 al doilea paragraf punctul 35 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

4.

„combustibili pe bază de carbon reciclat” înseamnă combustibili pe bază de carbon reciclat, astfel cum sunt definiți la articolul 2 al doilea paragraf punctul 35 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 5. | „combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile” (RFNBO) înseamnă combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile, astfel cum sunt definiți la articolul 2 al doilea paragraf punctul 36 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

5.

„combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile” (RFNBO) înseamnă combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile, astfel cum sunt definiți la articolul 2 al doilea paragraf punctul 36 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 6. | „culturi alimentare și furajere” înseamnă culturi alimentare și furajere, astfel cum sunt definite la articolul 2 al doilea paragraf punctul 40 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

6.

„culturi alimentare și furajere” înseamnă culturi alimentare și furajere, astfel cum sunt definite la articolul 2 al doilea paragraf punctul 40 din Directiva (UE) 2018/2001;

| 7. | „tehnologie cu emisii zero” înseamnă o tehnologie care nu implică, atunci când este utilizată pentru a furniza energie, eliberarea următoarelor GES și poluanți atmosferici în atmosferă de către nave: dioxid de carbon (CO2), metan (CH4), protoxid de azot (N2O), oxizi de sulf (SOx), oxizi de azot (NOx) și particule în suspensie; |
| --- | --- |

7.

„tehnologie cu emisii zero” înseamnă o tehnologie care nu implică, atunci când este utilizată pentru a furniza energie, eliberarea următoarelor GES și poluanți atmosferici în atmosferă de către nave: dioxid de carbon (CO2), metan (CH4), protoxid de azot (N2O), oxizi de sulf (SOx), oxizi de azot (NOx) și particule în suspensie;

2

4

2

x

x

| 8. | „surse alternative de energie” înseamnă energie regenerabilă produsă la bord sau energie electrică din OPS; |
| --- | --- |

8.

„surse alternative de energie” înseamnă energie regenerabilă produsă la bord sau energie electrică din OPS;

| 9. | „propulsie asistată de vânt” înseamnă propulsia, parțială sau totală, a unei nave cu energie eoliană, exploatată cu ajutorul sistemelor de propulsie asistate de vânt, cum ar fi, printre altele, vele cu rotor, zmeie, vele dure sau rigide, vele moi, aripi de aspirație sau turbine; |
| --- | --- |

9.

„propulsie asistată de vânt” înseamnă propulsia, parțială sau totală, a unei nave cu energie eoliană, exploatată cu ajutorul sistemelor de propulsie asistate de vânt, cum ar fi, printre altele, vele cu rotor, zmeie, vele dure sau rigide, vele moi, aripi de aspirație sau turbine;

| 10. | „port de escală” înseamnă un port în care navele se opresc pentru a încărca sau a descărca mărfuri sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri, cu excepția opririlor cu unicul scop de a realimenta cu combustibil, de a obține provizii, de a elibera echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava, echipamentele sale sau ambele; a opririlor în port deoarece nava are nevoie de asistență sau se află în pericol; a transferurilor de la navă la navă efectuate în afara porturilor; a opririlor cu unicul scop de a se adăposti de condiții meteorologice nefavorabile sau necesare pentru activități de căutare și salvare; și a opririlor navelor portcontainer într-un port învecinat de transbordare a containerelor enumerat în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 2 alineatul (2); |
| --- | --- |

10.

„port de escală” înseamnă un port în care navele se opresc pentru a încărca sau a descărca mărfuri sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri, cu excepția opririlor cu unicul scop de a realimenta cu combustibil, de a obține provizii, de a elibera echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava, echipamentele sale sau ambele; a opririlor în port deoarece nava are nevoie de asistență sau se află în pericol; a transferurilor de la navă la navă efectuate în afara porturilor; a opririlor cu unicul scop de a se adăposti de condiții meteorologice nefavorabile sau necesare pentru activități de căutare și salvare; și a opririlor navelor portcontainer într-un port învecinat de transbordare a containerelor enumerat în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 2 alineatul (2);

| 11. | „călătorie” înseamnă o călătorie, astfel cum este definită la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/757; |
| --- | --- |

11.

„călătorie” înseamnă o călătorie, astfel cum este definită la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/757;

| 12. | „regiune ultraperiferică” înseamnă teritoriul menționat la articolul 349 din TFUE; |
| --- | --- |

12.

„regiune ultraperiferică” înseamnă teritoriul menționat la articolul 349 din TFUE;

| 13. | „societate” înseamnă proprietarul unei nave sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care a fost de acord să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru exploatarea în siguranță a navelor și pentru prevenirea poluării; |
| --- | --- |

13.

„societate” înseamnă proprietarul unei nave sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care a fost de acord să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru exploatarea în siguranță a navelor și pentru prevenirea poluării;

| 14. | „tonaj brut” (TB) înseamnă tonajul brut, astfel cum este definit la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (UE) 2015/757; |
| --- | --- |

14.

„tonaj brut” (TB) înseamnă tonajul brut, astfel cum este definit la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (UE) 2015/757;

| 15. | „navă la dană” înseamnă o navă la dană, astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757; |
| --- | --- |

15.

„navă la dană” înseamnă o navă la dană, astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757;

| 16. | „navă ancorată” înseamnă o navă la dană care nu este amarată la cheu; |
| --- | --- |

16.

„navă ancorată” înseamnă o navă la dană care nu este amarată la cheu;

| 17. | „consum de energie la bord” înseamnă cantitatea de energie, exprimată în megajouli (MJ), utilizată de o navă pentru propulsie și pentru operarea oricărui echipament de la bord, pe mare sau la dană; |
| --- | --- |

17.

„consum de energie la bord” înseamnă cantitatea de energie, exprimată în megajouli (MJ), utilizată de o navă pentru propulsie și pentru operarea oricărui echipament de la bord, pe mare sau la dană;

| 18. | „metoda «de la sondă la siaj»” înseamnă o metodă de calculare a emisiilor care ia în considerare impactul asupra GES al producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord, inclusiv în timpul arderii; |
| --- | --- |

18.

„metoda «de la sondă la siaj»” înseamnă o metodă de calculare a emisiilor care ia în considerare impactul asupra GES al producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord, inclusiv în timpul arderii;

| 19. | „intensitatea GES generate de energia utilizată la bord” înseamnă cantitatea de emisii de GES exprimată în grame de CO2 echivalent, stabilită pe baza metodei „de la sondă la siaj”, pe MJ de energie utilizată la bord; |
| --- | --- |

19.

„intensitatea GES generate de energia utilizată la bord” înseamnă cantitatea de emisii de GES exprimată în grame de CO2 echivalent, stabilită pe baza metodei „de la sondă la siaj”, pe MJ de energie utilizată la bord;

2

| 20. | „factor de emisie” înseamnă rata medie de emisii a unui GES raportată la datele de activitate ale unui flux de surse presupunând o oxidare completă în cazul arderii și o conversie integrală pentru toate celelalte reacții chimice; |
| --- | --- |

20.

„factor de emisie” înseamnă rata medie de emisii a unui GES raportată la datele de activitate ale unui flux de surse presupunând o oxidare completă în cazul arderii și o conversie integrală pentru toate celelalte reacții chimice;

| 21. | „clasă de gheață” înseamnă notația atribuită navei de către autoritățile naționale competente ale statului de pavilion sau de o organizație recunoscută de statul respectiv, care indică faptul că nava a fost proiectată pentru navigarea în condiții de gheață pe mare; |
| --- | --- |

21.

„clasă de gheață” înseamnă notația atribuită navei de către autoritățile naționale competente ale statului de pavilion sau de o organizație recunoscută de statul respectiv, care indică faptul că nava a fost proiectată pentru navigarea în condiții de gheață pe mare;

| 22. | „marginea gheții” înseamnă delimitarea în orice moment între marea liberă și gheața marină de orice tip, fixă sau în derivă, astfel cum se prevede la punctul 4.4.8 din Nomenclatorul privind gheața marină al Organizației Meteorologice Mondiale, martie 2014; |
| --- | --- |

22.

„marginea gheții” înseamnă delimitarea în orice moment între marea liberă și gheața marină de orice tip, fixă sau în derivă, astfel cum se prevede la punctul 4.4.8 din Nomenclatorul privind gheața marină al Organizației Meteorologice Mondiale, martie 2014;

| 23. | „navigare în condiții de gheață” înseamnă navigarea unei nave cu clasă de gheață într-o zonă maritimă situată în interiorul marginii gheții; |
| --- | --- |

23.

„navigare în condiții de gheață” înseamnă navigarea unei nave cu clasă de gheață într-o zonă maritimă situată în interiorul marginii gheții;

| 24. | „surse de alimentare cu energie electrică de la mal” (OPS) înseamnă sistemul de alimentare cu energie electrică a navelor la dană, la joasă sau înaltă tensiune, cu curent alternativ sau continuu, inclusiv a instalațiilor de pe navă și din port, atunci când acesta alimentează direct tabloul principal de distribuție al navei pentru alimentarea cu energie electrică a spațiilor de cazare, pentru acoperirea volumului de lucru al serviciilor sau pentru încărcarea bateriilor secundare; |
| --- | --- |

24.

„surse de alimentare cu energie electrică de la mal” (OPS) înseamnă sistemul de alimentare cu energie electrică a navelor la dană, la joasă sau înaltă tensiune, cu curent alternativ sau continuu, inclusiv a instalațiilor de pe navă și din port, atunci când acesta alimentează direct tabloul principal de distribuție al navei pentru alimentarea cu energie electrică a spațiilor de cazare, pentru acoperirea volumului de lucru al serviciilor sau pentru încărcarea bateriilor secundare;

| 25. | „necesarul de energie electrică la dană” înseamnă necesarul de energie electrică al unei nave la dană pentru a satisface toate necesitățile de energie pe bază de energie electrică de la bord; |
| --- | --- |

25.

„necesarul de energie electrică la dană” înseamnă necesarul de energie electrică al unei nave la dană pentru a satisface toate necesitățile de energie pe bază de energie electrică de la bord;

| 26. | „necesarul total de energie electrică stabilit al navei la dană” înseamnă cea mai mare valoare, exprimată în kilowați, a necesarului total de energie electrică al unei nave la dană, inclusiv pentru spațiile de cazare și pentru manipularea încărcăturilor; |
| --- | --- |

26.

„necesarul total de energie electrică stabilit al navei la dană” înseamnă cea mai mare valoare, exprimată în kilowați, a necesarului total de energie electrică al unei nave la dană, inclusiv pentru spațiile de cazare și pentru manipularea încărcăturilor;

| 27. | „verificator” înseamnă o entitate juridică care desfășoară activități de verificare și care este acreditată de un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 și al prezentului regulament; |
| --- | --- |

27.

„verificator” înseamnă o entitate juridică care desfășoară activități de verificare și care este acreditată de un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 și al prezentului regulament;

| 28. | „document de conformitate FuelEU” înseamnă un document specific unei nave, emis unei societăți de către un verificator și care confirmă că nava respectivă a respectat dispozițiile din prezentul regulament pentru o anumită perioadă de raportare; |
| --- | --- |

28.

„document de conformitate FuelEU” înseamnă un document specific unei nave, emis unei societăți de către un verificator și care confirmă că nava respectivă a respectat dispozițiile din prezentul regulament pentru o anumită perioadă de raportare;

| 29. | „navă de pasageri” înseamnă o navă de pasageri, astfel cum este definită la articolul 2 litera (i) din Directiva (UE) 2016/802 a Parlamentului European și a Consiliului (23); |
| --- | --- |

29.

„navă de pasageri” înseamnă o navă de pasageri, astfel cum este definită la articolul 2 litera (i) din Directiva (UE) 2016/802 a Parlamentului European și a Consiliului (23);

23

| 30. | „navă de croazieră” înseamnă o navă de pasageri care nu are punte de marfă și este proiectată exclusiv pentru transportul comercial de pasageri în spații de cazare peste noapte, pe parcursul unei călătorii pe mare; |
| --- | --- |

30.

„navă de croazieră” înseamnă o navă de pasageri care nu are punte de marfă și este proiectată exclusiv pentru transportul comercial de pasageri în spații de cazare peste noapte, pe parcursul unei călătorii pe mare;

| 31. | „navă portcontainer” înseamnă o navă concepută exclusiv pentru transportul de containere în cale și pe punte; |
| --- | --- |

31.

„navă portcontainer” înseamnă o navă concepută exclusiv pentru transportul de containere în cale și pe punte;

| 32. | „escală în port neconformă” înseamnă o escală în port în cursul căreia nava nu îndeplinește cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (1) și căreia nu i se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute la articolul 6 alineatul (5); |
| --- | --- |

32.

„escală în port neconformă” înseamnă o escală în port în cursul căreia nava nu îndeplinește cerința prevăzută la articolul 6 alineatul (1) și căreia nu i se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute la articolul 6 alineatul (5);

| 33. | „filiera cel mai puțin favorabilă” înseamnă filiera de producție cu cea mai mare intensitate de emisii de carbon utilizată pentru oricare tip de combustibil; |
| --- | --- |

33.

„filiera cel mai puțin favorabilă” înseamnă filiera de producție cu cea mai mare intensitate de emisii de carbon utilizată pentru oricare tip de combustibil;

| 34. | „CO2 echivalent” înseamnă unitatea metrică de măsură utilizată pentru calcularea emisiilor de CO2, CH4 și N2O pe baza potențialului de încălzire globală al acestora, prin conversia cantităților de CH4 și N2O în cantitatea echivalentă de CO2 cu același potențial de încălzire globală; |
| --- | --- |

34.

„CO2 echivalent” înseamnă unitatea metrică de măsură utilizată pentru calcularea emisiilor de CO2, CH4 și N2O pe baza potențialului de încălzire globală al acestora, prin conversia cantităților de CH4 și N2O în cantitatea echivalentă de CO2 cu același potențial de încălzire globală;

2

2

4

2

4

2

2

| 35. | „bilanț de conformitate” înseamnă măsura conformității în sens pozitiv sau negativ a unei nave în raport cu limitele intensității medii anuale a GES generate de energia utilizată la bordul unei nave sau cu obiectivul secundar pentru RFNBO, calculată în conformitate cu anexa IV partea A; |
| --- | --- |

35.

„bilanț de conformitate” înseamnă măsura conformității în sens pozitiv sau negativ a unei nave în raport cu limitele intensității medii anuale a GES generate de energia utilizată la bordul unei nave sau cu obiectivul secundar pentru RFNBO, calculată în conformitate cu anexa IV partea A;

| 36. | „excedent de conformitate” înseamnă un bilanț de conformitate cu o valoare pozitivă; |
| --- | --- |

36.

„excedent de conformitate” înseamnă un bilanț de conformitate cu o valoare pozitivă;

| 37. | „deficit de conformitate” înseamnă un bilanț de conformitate cu o valoare negativă; |
| --- | --- |

37.

„deficit de conformitate” înseamnă un bilanț de conformitate cu o valoare negativă;

| 38. | „bilanțul total de conformitate al grupării” înseamnă suma bilanțurilor de conformitate ale tuturor navelor incluse în grupare; |
| --- | --- |

38.

„bilanțul total de conformitate al grupării” înseamnă suma bilanțurilor de conformitate ale tuturor navelor incluse în grupare;

| 39. | „organ de administrare al portului” înseamnă un organ de administrare al portului, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2017/352; |
| --- | --- |

39.

„organ de administrare al portului” înseamnă un organ de administrare al portului, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2017/352;

| 40. | „stat de administrare” înseamnă un stat membru determinat prin aplicarea articolului 3gf alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE prin raportare la o societate în înțelesul prezentului regulament, fără a aduce atingere alegerii autorităților competente responsabile din statul membru relevant; |
| --- | --- |

40.

„stat de administrare” înseamnă un stat membru determinat prin aplicarea articolului 3gf alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE prin raportare la o societate în înțelesul prezentului regulament, fără a aduce atingere alegerii autorităților competente responsabile din statul membru relevant;

| 41. | „perioadă de raportare” înseamnă perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie a anului în care sunt monitorizate și înregistrate informațiile menționate în prezentul regulament, în care datele pentru călătoriile care încep și se încheie în doi ani calendaristici diferiți sunt contabilizate în anul calendaristic în cauză; |
| --- | --- |

41.

„perioadă de raportare” înseamnă perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie a anului în care sunt monitorizate și înregistrate informațiile menționate în prezentul regulament, în care datele pentru călătoriile care încep și se încheie în doi ani calendaristici diferiți sunt contabilizate în anul calendaristic în cauză;

| 42. | „perioadă de verificare” înseamnă anul calendaristic imediat următor perioadei de raportare. |
| --- | --- |

42.

„perioadă de verificare” înseamnă anul calendaristic imediat următor perioadei de raportare.

Capitolul II

Cerințe privind energia utilizată la bord de către nave

Articolul 4

Limita intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave

(1)   Intensitatea medie anuală a GES generate de energia utilizată la bordul unei nave în cursul unei perioade de raportare nu poate depăși limita stabilită la alineatul (2).

(2)   Limita menționată la alineatul (1) se calculează scăzând din valoarea de referință de 91,16 grame de CO2 echivalent per MJ următorul procentaj:

| — | 2 % de la 1 ianuarie 2025; |
| --- | --- |

—

2 % de la 1 ianuarie 2025;

| — | 6 % de la 1 ianuarie 2030; |
| --- | --- |

—

6 % de la 1 ianuarie 2030;

| — | 14,5 % de la 1 ianuarie 2035; |
| --- | --- |

—

14,5 % de la 1 ianuarie 2035;

| — | 31 % de la 1 ianuarie 2040; |
| --- | --- |

—

31 % de la 1 ianuarie 2040;

| — | 62 % de la 1 ianuarie 2045; |
| --- | --- |

—

62 % de la 1 ianuarie 2045;

| — | 80 % începând cu 1 ianuarie 2050. |
| --- | --- |

—

80 % începând cu 1 ianuarie 2050.

(3)   Intensitatea GES generate de energia utilizată la bordul unei nave se calculează ca fiind cantitatea de emisii de GES per unitate de energie, în conformitate cu metodologia prevăzută în anexa I.

(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru modificarea anexei II în vederea includerii factorilor de emisie „de la sondă la siaj” pentru orice sursă nouă de energie sau a adaptării factorilor de emisie existenți pentru a asigura coerența cu viitoarele standarde internaționale sau cu actele l juridice ale Uniunii în domeniul energiei, în conformitate cu cele mai fiabile date științifice și tehnice disponibile.

Articolul 5

Utilizarea combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile

(1)   Pentru calcularea intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, de la 1 ianuarie 2025 până la 31 decembrie 2033 se poate utiliza un multiplicator de „2” în scopul recompensării navei pentru utilizarea RFNBO. Metodologia pentru acest calcul este stabilită în anexa I.

(2)   Comisia monitorizează, calculează și publică anual, pe baza datelor înregistrate în baza de date FuelEU menționată la articolul 19 și în termen de cel mult 18 luni de la sfârșitul fiecărei perioade de raportare, ponderea RFNBO în cadrul energiei utilizate anual la bordul navelor care intră sub incidența prezentului regulament.

(3)   În cazul în care ponderea RFNBO menționată la alineatul (2) este mai mică de 1 % pentru perioada de raportare 2031, se aplică un obiectiv secundar de 2 % pentru ponderea unor astfel de combustibili în cadrul energiei utilizate anual la bordul navelor începând cu 1 ianuarie 2034, sub rezerva alineatului (5).

(4)   Alineatul (3) nu se aplică în cazul în care rezultatele monitorizării prevăzute la alineatul (2) care sunt disponibile înainte de 1 ianuarie 2033 demonstrează că ponderea menționată la alineatul (2) este mai mare de 2 %.

(5)   În cazul în care, pe baza activităților de monitorizare menționate la alineatul (2) și în urma evaluării Comisiei, există dovezi privind insuficiența capacității de producție și a disponibilității RFNBO pentru sectorul maritim, distribuția geografică inegală sau un preț prea ridicat al combustibililor respectivi, obiectivul secundar prevăzut la alineatul (3) nu se aplică.

(6)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare care precizează criteriile pentru evaluarea prevăzută la alineatul (5) și metoda de calculare a factorului diferenței de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili utilizați din celula 14 din tabelul cuprins în anexa IV partea B. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

(7)   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, acte delegate prin care:

| (a) | completează alineatul (5) de la prezentul articol, prin adăugarea unor elemente suplimentare; |
| --- | --- |

(a)

completează alineatul (5) de la prezentul articol, prin adăugarea unor elemente suplimentare;

| (b) | informează cu privire la neaplicabilitatea obiectivului secundar menționat la alineatul (3) de la prezentul articol, care rezultă din monitorizarea menționată la alineatul (2) de la prezentul articol sau din evaluarea menționată la alineatul (5) de la prezentul articol. |
| --- | --- |

(b)

informează cu privire la neaplicabilitatea obiectivului secundar menționat la alineatul (3) de la prezentul articol, care rezultă din monitorizarea menționată la alineatul (2) de la prezentul articol sau din evaluarea menționată la alineatul (5) de la prezentul articol.

(8)   În cazul în care se aplică obiectivul secundar menționat la alineatul (3) de la prezentul articol, Comisia adoptă, până la 31 decembrie 2033, acte de punere în aplicare pentru a detalia suplimentar normele de aplicare a alineatului (3) de la prezentul articol în ceea ce privește:

| (a) | verificarea și calculul, astfel cum se menționează la articolul 16; |
| --- | --- |

(a)

verificarea și calculul, astfel cum se menționează la articolul 16;

| (b) | mecanismele de flexibilitate aplicabile prevăzute la articolele 20 și 21; |
| --- | --- |

(b)

mecanismele de flexibilitate aplicabile prevăzute la articolele 20 și 21;

| (c) | penalitățile FuelEU aplicabile, astfel cum se menționează la articolul 23 și în anexa IV. |
| --- | --- |

(c)

penalitățile FuelEU aplicabile, astfel cum se menționează la articolul 23 și în anexa IV.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

(9)   În cazul în care este aplicabil, obiectivul secundar menționat la alineatul (3) de la prezentul articol nu se aplică unei nave care demonstrează că aceeași pondere în cadrul energiei utilizate anual la bord este întrunită de alți combustibili care asigură reduceri echivalente ale emisiilor de GES și sunt certificați în temeiul articolului 10 din prezentul regulament, cu excepția biocombustibililor menționați în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001.

(10)   Prezentul articol nu se aplică cotei de energie utilizate anual de către nave prin intermediul OPS.

Articolul 6

Cerințe suplimentare privind consumul de energie cu emisii zero la dană

(1)   Începând cu 1 ianuarie 2030, navele amarate la cheu într-un port de escală care intră sub incidența articolului 9 din Regulamentul (UE) 2023/1804 și care se află sub jurisdicția unui stat membru se racordează la OPS și le utilizează pentru întregul lor necesar de energie electrică la dană.

(2)   Începând cu 1 ianuarie 2035, navele amarate la cheu într-un port de escală care nu intră sub incidența articolului 9 din Regulamentul (UE) 2023/1804, care se află sub jurisdicția unui stat membru, iar cheul este echipat cu OPS disponibile se racordează la OPS respective și le utilizează pentru întregul lor necesar de energie electrică la dană.

(3)   De la 1 ianuarie 2030 și până la 31 decembrie 2034 și după consultarea părților interesate relevante, inclusiv, după caz, a organului de administrare al portului, un stat membru poate decide ca navele amarate la cheu într-un port de escală aflat sub jurisdicția sa care nu intră sub incidența articolului 9 din Regulamentul (UE) 2023/1804 sau în anumite părți ale unui astfel de port să se racordeze la OPS și să le utilizeze pentru întregul lor necesar de energie electrică la dană. Statul membru notifică Comisiei decizia sa de impunere a unei astfel de cerințe cu un an înainte de aplicarea acesteia. O astfel de decizie trebuie să se aplice de la începutul perioadei de raportare. Comisia publică informațiile în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pune la dispoziția publicului o listă actualizată a porturilor în cauză. Această listă trebuie să fie ușor accesibilă.

(4)   Alineatele (1), (2) și (3) se aplică:

| (a) | navelor portcontainer; |
| --- | --- |

(a)

navelor portcontainer;

| (b) | navelor de pasageri. |
| --- | --- |

(b)

navelor de pasageri.

(5)   Alineatele (1), (2) și (3) nu se aplică navelor care:

| (a) | sunt amarate la cheu pentru mai puțin de două ore, perioadă calculată pe baza orei de sosire și a orei de plecare, monitorizate și înregistrate în conformitate cu articolul 15; |
| --- | --- |

(a)

sunt amarate la cheu pentru mai puțin de două ore, perioadă calculată pe baza orei de sosire și a orei de plecare, monitorizate și înregistrate în conformitate cu articolul 15;

| (b) | utilizează tehnologii cu emisii zero care respectă cerințele generale pentru astfel de tehnologii prevăzute în anexa III și sunt enumerate și specificate în actele delegate și în actele de punere în aplicare adoptate în conformitate cu alineatele (6) și (7) de la prezentul articol, pentru întregul lor necesar de energie electrică la dană, în timp ce sunt amarate la cheu; |
| --- | --- |

(b)

utilizează tehnologii cu emisii zero care respectă cerințele generale pentru astfel de tehnologii prevăzute în anexa III și sunt enumerate și specificate în actele delegate și în actele de punere în aplicare adoptate în conformitate cu alineatele (6) și (7) de la prezentul articol, pentru întregul lor necesar de energie electrică la dană, în timp ce sunt amarate la cheu;

| (c) | din cauza unor circumstanțe neprevăzute independente de controlul navei, trebuie să efectueze o escală neprogramată în port, care nu este efectuată în mod sistematic, din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, altele decât cele deja excluse în temeiul articolului 3 punctul 10; |
| --- | --- |

(c)

din cauza unor circumstanțe neprevăzute independente de controlul navei, trebuie să efectueze o escală neprogramată în port, care nu este efectuată în mod sistematic, din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, altele decât cele deja excluse în temeiul articolului 3 punctul 10;

| (d) | nu pot să se racordeze la OPS din cauza indisponibilității punctelor de racordare într-un port; |
| --- | --- |

(d)

nu pot să se racordeze la OPS din cauza indisponibilității punctelor de racordare într-un port;

| (e) | nu pot să se racordeze la OPS deoarece, în mod excepțional, stabilitatea rețelei electrice este pusă în pericol din cauză că energia electrică disponibilă la mal este insuficientă pentru a satisface necesarul de energie electrică al navei la dană; |
| --- | --- |

(e)

nu pot să se racordeze la OPS deoarece, în mod excepțional, stabilitatea rețelei electrice este pusă în pericol din cauză că energia electrică disponibilă la mal este insuficientă pentru a satisface necesarul de energie electrică al navei la dană;

| (f) | nu pot să se racordeze la OPS deoarece instalația terestră din port nu este compatibilă cu echipamentul de alimentare cu energie electrică de la bord, cu condiția ca instalația prevăzută la bordul navei pentru alimentarea cu energie electrică de la mal să fie certificată în conformitate cu specificațiile tehnice din anexa II la Regulamentul (UE) 2023/1804 pentru sistemele de alimentare cu energie electrică de la mal ale navelor maritime; |
| --- | --- |

(f)

nu pot să se racordeze la OPS deoarece instalația terestră din port nu este compatibilă cu echipamentul de alimentare cu energie electrică de la bord, cu condiția ca instalația prevăzută la bordul navei pentru alimentarea cu energie electrică de la mal să fie certificată în conformitate cu specificațiile tehnice din anexa II la Regulamentul (UE) 2023/1804 pentru sistemele de alimentare cu energie electrică de la mal ale navelor maritime;

| (g) | pentru o perioadă limitată, sunt nevoite să utilizeze generatorul de la bord, în situații de urgență care prezintă un risc imediat pentru viață, pentru navă sau pentru mediu ori din alte motive de forță majoră; |
| --- | --- |

(g)

pentru o perioadă limitată, sunt nevoite să utilizeze generatorul de la bord, în situații de urgență care prezintă un risc imediat pentru viață, pentru navă sau pentru mediu ori din alte motive de forță majoră;

| (h) | deși rămân racordate la OPS, pentru o perioadă limitată la strictul necesar, necesită utilizarea generării de energie la bord pentru teste de întreținere sau pentru teste de funcționare efectuate la cererea unui inspector al unei autorități competente sau a reprezentantului unei organizații recunoscute care efectuează un control sau o inspecție. |
| --- | --- |

(h)

deși rămân racordate la OPS, pentru o perioadă limitată la strictul necesar, necesită utilizarea generării de energie la bord pentru teste de întreținere sau pentru teste de funcționare efectuate la cererea unui inspector al unei autorități competente sau a reprezentantului unei organizații recunoscute care efectuează un control sau o inspecție.

(6)   Comisia este împuternicită să adopte și să actualizeze periodic acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica tabelul neexhaustiv prevăzut în anexa III prin adăugarea unor alte tehnologii cu emisii zero, în sensul articolului 3 punctul 7.

(7)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare pentru a stabili criteriile detaliate de acceptare, inclusiv definirea limitelor sistemului și a cerințelor de certificare, care trebuie considerate ca îndeplinind cerințele generale pentru tehnologiile cu emisii zero prevăzute în anexa III, inclusiv actualizările sale viitoare.

Pentru lista de tehnologii existente prevăzute în anexa III, respectivele acte de punere în aplicare se adoptă, după caz, până la 30 iunie 2024. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă fără întârzieri nejustificate pentru orice noi tehnologii care devin disponibile, astfel cum sunt menționate în anexa III.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

(8)   Înainte de intrarea în porturi, navele informează în prealabil autoritatea competentă a statului membru al portului de escală sau orice entitate autorizată în mod corespunzător cu privire la intenția lor de a se racorda la OPS sau de a utiliza o tehnologie cu emisii zero în aplicarea alineatului (5) litera (b). Navele care intenționează să se racordeze la OPS trebuie să indice, de asemenea, cantitatea de energie de care se așteaptă să aibă nevoie în timpul escalei în port.

La primirea informațiilor de la o navă privind conectarea la OPS menționate la primul paragraf, autoritatea competentă a statului membru al portului de escală sau orice entitate autorizată în mod corespunzător le confirmă navelor dacă este disponibilă racordarea la OPS.

Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care precizează informațiile care trebuie furnizate în conformitate cu primul și al doilea paragraf, precum și procedura pentru furnizarea informațiilor respective. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

(9)   Autoritatea competentă a statului membru al portului de escală sau orice entitate autorizată în mod corespunzător, în urma consultării organului de administrare al portului, după caz, stabilește și înregistrează fără întârziere în baza de date FuelEU următoarele informații:

| (a) | aplicarea unei excepții prevăzute la alineatul (5); |
| --- | --- |

(a)

aplicarea unei excepții prevăzute la alineatul (5);

| (b) | nerespectarea de către o navă a cerințelor prevăzute la alineatele (1), (2) și (3), în cazul în care nu se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute la alineatul (5). |
| --- | --- |

(b)

nerespectarea de către o navă a cerințelor prevăzute la alineatele (1), (2) și (3), în cazul în care nu se aplică niciuna dintre excepțiile prevăzute la alineatul (5).

(10)   Începând cu 1 ianuarie 2035, în porturile care intră sub incidența cerințelor de la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2023/1804, excepțiile prevăzute la alineatul (5) literele (d), (e) și (f) nu se pot aplica decât unui număr maxim de escale în port care corespunde unui procent de 10 % din numărul total de escale în port ale unei nave care au avut loc pe parcursul unei perioade de raportare, rotunjit în sus la cel mai apropiat număr întreg, după caz, sau unui număr maxim de 10 escale în port în cursul perioadei de raportare relevante, luându-se în considerare valoarea cea mai mică.

O escală în port nu este luată în considerare în scopul respectării prezentei dispoziții în cazul în care societatea demonstrează, pe baza schimbului de informații prevăzut la alineatul (8), că nu ar fi putut ști, în mod rezonabil, că nava nu va putea fi racordată la OPS din oricare dintre motivele menționate la alineatul (5) literele (d), (e) sau (f).

(11)   Un stat membru poate decide ca, într-un port sau în anumite părți ale unui port aflat sub jurisdicția sa, navele portcontainer sau navele de pasageri ancorate să facă obiectul acelorași obligații stabilite în prezentul regulament ca acelea aplicabile navelor amarate la cheu. Statul membru notifică Comisiei decizia sa de impunere a unei astfel de cerințe cu un an înainte de aplicarea acesteia. O astfel de decizie trebuie să se aplice de la începutul perioadei de raportare. Comisia publică informațiile în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pune la dispoziția publicului o listă actualizată a porturilor în cauză. Această listă trebuie să fie ușor accesibilă.

Capitolul III

Principii comune și certificare

Articolul 7

Principii comune de monitorizare și raportare

(1)   În conformitate cu articolele 8, 9 și 10, societățile monitorizează și raportează, pentru fiecare dintre navele pe care le dețin, datele relevante în cursul unei perioade de raportare. Monitorizarea și raportarea de către societăți se efectuează în toate porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și pentru oricare din călătoriile menționate la articolul 2 alineatul (1).

(2)   Monitorizarea și raportarea trebuie să aibă un caracter complet și vizează energia utilizată la bordul navelor în orice moment, indiferent dacă acestea se află pe mare sau la dană. Societățile iau măsuri adecvate pentru a preveni orice lipsă a datelor în perioada de raportare.

(3)   Monitorizarea și raportarea trebuie să fie coerente și comparabile în timp. În acest scop, societățile utilizează aceleași metode de monitorizare și seturi de date care fac obiectul unor modificări evaluate de verificator. Societățile creează condițiile necesare pentru a asigura în mod rezonabil integritatea datelor care urmează a fi monitorizate și raportate.

(4)   Societățile obțin, analizează și stochează pentru o perioadă de cel puțin cinci ani toate datele și documentația de monitorizare, inclusiv ipotezele, referințele, factorii de emisie, documentele privind operațiunile de buncheraj al combustibilului completate în conformitate cu anexa I și datele de activitate, precum și orice alte informații necesare pentru verificarea conformității cu prezentul regulament, în mod transparent și exact, pe suport de hârtie sau în format electronic, astfel încât verificatorul să poată determina intensitatea GES generate de energia utilizată la bordul navelor.

(5)   Pentru desfășurarea activităților de monitorizare și raportare prevăzute la articolele 8, 9, 10 și 15 din prezentul regulament, se utilizează, după caz, informațiile și datele colectate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757.

Articolul 8

Planul de monitorizare

(1)   Până la 31 august 2024, societățile le transmit verificatorilor un plan de monitorizare pentru fiecare dintre navele pe care le dețin, indicând metoda aleasă dintre metodele prevăzute în anexa I pentru monitorizarea și raportarea cantității, tipului și factorului de emisie pentru energia utilizată la bordul navelor, precum și a altor informații relevante.

(2)   În cazul navelor care intră sub incidența prezentului regulament pentru prima oară după 31 august 2024, societățile transmit verificatorului un plan de monitorizare, fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult două luni de la prima escală a fiecărei nave într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

(3)   Planul de monitorizare constă într-o documentație completă și transparentă și conține cel puțin următoarele elemente:

| (a) | identificarea și tipul navei, inclusiv denumirea navei, numărul de identificare al navei alocat de Organizația Maritimă Internațională (OMI), portul de înmatriculare sau portul de origine al navei și numele proprietarului navei; |
| --- | --- |

(a)

identificarea și tipul navei, inclusiv denumirea navei, numărul de identificare al navei alocat de Organizația Maritimă Internațională (OMI), portul de înmatriculare sau portul de origine al navei și numele proprietarului navei;

| (b) | denumirea și adresa societății, numărul de telefon și adresa de e-mail ale unei persoane de contact; |
| --- | --- |

(b)

denumirea și adresa societății, numărul de telefon și adresa de e-mail ale unei persoane de contact;

| (c) | o descriere a sistemelor de conversie a energiei instalate la bord și a puterii instalate aferente, exprimată în megawați (MW); |
| --- | --- |

(c)

o descriere a sistemelor de conversie a energiei instalate la bord și a puterii instalate aferente, exprimată în megawați (MW);

| (d) | pentru navele menționate la articolul 6 alineatul (4) litera (b), o descriere a standardelor și a caracteristicilor echipamentelor care permit racordarea la OPS sau la o tehnologie cu emisii zero; |
| --- | --- |

(d)

pentru navele menționate la articolul 6 alineatul (4) litera (b), o descriere a standardelor și a caracteristicilor echipamentelor care permit racordarea la OPS sau la o tehnologie cu emisii zero;

| (e) | valoarea necesarului total de energie electrică stabilit al navei la dană, astfel cum este prevăzut în bilanțul energetic sau studiul privind sarcina electrică utilizat pentru a demonstra conformitatea cu regulile 40 și 41 din capitolul II-1 din Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare (SOLAS), astfel cum a fost aprobat de administrația statului de pavilion sau de o organizație recunoscută, astfel cum este definită în Codul OMI pentru organizații recunoscute adoptat prin Rezoluțiile MEPC.237(65) și MSC.349(92). În cazul în care o navă nu este în măsură să furnizeze referința respectivă, valoarea luată în considerare reprezintă 25 % din totalul puterilor maxime continue ale motoarelor principale ale navei, astfel cum se specifică în certificatul EIAPP eliberat în aplicarea Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (MARPOL) sau, dacă motoarele nu sunt obligate să dețină un certificat EIAPP, pe plăcuța indicatoare a motoarelor; |
| --- | --- |

(e)

valoarea necesarului total de energie electrică stabilit al navei la dană, astfel cum este prevăzut în bilanțul energetic sau studiul privind sarcina electrică utilizat pentru a demonstra conformitatea cu regulile 40 și 41 din capitolul II-1 din Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare (SOLAS), astfel cum a fost aprobat de administrația statului de pavilion sau de o organizație recunoscută, astfel cum este definită în Codul OMI pentru organizații recunoscute adoptat prin Rezoluțiile MEPC.237(65) și MSC.349(92). În cazul în care o navă nu este în măsură să furnizeze referința respectivă, valoarea luată în considerare reprezintă 25 % din totalul puterilor maxime continue ale motoarelor principale ale navei, astfel cum se specifică în certificatul EIAPP eliberat în aplicarea Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (MARPOL) sau, dacă motoarele nu sunt obligate să dețină un certificat EIAPP, pe plăcuța indicatoare a motoarelor;

| (f) | o descriere a surselor de energie care urmează să fie utilizate la bord în timpul navigării și la dană pentru a respecta cerințele prevăzute la articolele 4 și 6; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a surselor de energie care urmează să fie utilizate la bord în timpul navigării și la dană pentru a respecta cerințele prevăzute la articolele 4 și 6;

| (g) | o descriere a procedurilor de monitorizare a consumului de combustibil al navei, precum și a energiei furnizate din surse alternative de energie sau de o tehnologie cu emisii zero; |
| --- | --- |

(g)

o descriere a procedurilor de monitorizare a consumului de combustibil al navei, precum și a energiei furnizate din surse alternative de energie sau de o tehnologie cu emisii zero;

| (h) | o descriere a procedurilor de monitorizare și raportare a factorilor de emisie „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj” a energiei care urmează să fie utilizată la bord, în conformitate cu metodele specificate la articolul 10 și în anexele I și II; |
| --- | --- |

(h)

o descriere a procedurilor de monitorizare și raportare a factorilor de emisie „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj” a energiei care urmează să fie utilizată la bord, în conformitate cu metodele specificate la articolul 10 și în anexele I și II;

| (i) | o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea exhaustivității listei călătoriilor; |
| --- | --- |

(i)

o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea exhaustivității listei călătoriilor;

| (j) | o descriere a procedurilor utilizate pentru determinarea datelor de activitate pentru fiecare călătorie, inclusiv procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea timpului petrecut pe mare între portul de plecare și portul de sosire și a timpului petrecut la dană; |
| --- | --- |

(j)

o descriere a procedurilor utilizate pentru determinarea datelor de activitate pentru fiecare călătorie, inclusiv procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea timpului petrecut pe mare între portul de plecare și portul de sosire și a timpului petrecut la dană;

| (k) | o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru actualizarea oricăror date conținute în planul de monitorizare pe parcursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

(k)

o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru actualizarea oricăror date conținute în planul de monitorizare pe parcursul perioadei de raportare;

| (l) | o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție care pot fi utilizate pentru completarea datelor lipsă sau pentru identificarea și corectarea erorilor de date; |
| --- | --- |

(l)

o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție care pot fi utilizate pentru completarea datelor lipsă sau pentru identificarea și corectarea erorilor de date;

| (m) | o fișă de înregistrare a reviziilor în care să se înregistreze toate detaliile referitoare la istoricul reviziilor; |
| --- | --- |

(m)

o fișă de înregistrare a reviziilor în care să se înregistreze toate detaliile referitoare la istoricul reviziilor;

| (n) | în cazul în care societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate în virtutea clasei de gheață a navei din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV, informații privind clasa de gheață a navei; |
| --- | --- |

(n)

în cazul în care societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate în virtutea clasei de gheață a navei din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV, informații privind clasa de gheață a navei;

| (o) | în cazul în care societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate ca urmare a navigării în condiții de gheață din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV, informații privind clasa de gheață a navei și o descriere a unei proceduri verificabile pentru monitorizarea distanței parcurse pentru întreaga călătorie, precum și a distanței parcurse atunci când navighează în condiții de gheață, a datei, orei și poziției la intrarea și ieșirea din condiții de gheață și a consumului de combustibil atunci când navighează în condiții de gheață; |
| --- | --- |

(o)

în cazul în care societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate ca urmare a navigării în condiții de gheață din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV, informații privind clasa de gheață a navei și o descriere a unei proceduri verificabile pentru monitorizarea distanței parcurse pentru întreaga călătorie, precum și a distanței parcurse atunci când navighează în condiții de gheață, a datei, orei și poziției la intrarea și ieșirea din condiții de gheață și a consumului de combustibil atunci când navighează în condiții de gheață;

| (p) | pentru o navă echipată cu propulsie asistată de vânt, o descriere a echipamentelor de propulsie eoliană instalate la bord și valorile Pvânt și PProp, astfel cum sunt definite în anexa I. |
| --- | --- |

(p)

pentru o navă echipată cu propulsie asistată de vânt, o descriere a echipamentelor de propulsie eoliană instalate la bord și valorile Pvânt și PProp, astfel cum sunt definite în anexa I.

(4)   Societățile utilizează planuri de monitorizare standardizate bazate pe formate-cadru. Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care stabilește respectivele formate-cadru, inclusiv regulile tehnice pentru aplicarea lor uniformă. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

Articolul 9

Modificări aduse planului de monitorizare

(1)   Societățile verifică periodic, cel puțin o dată pe an, dacă planul de monitorizare al unei nave reflectă natura și funcționarea navei și dacă datele pe care le conține pot fi îmbunătățite, corectate sau actualizate.

(2)   Societățile modifică planul de monitorizare, fără întârzieri nejustificate, în cazul în care survine oricare dintre următoarele situații:

| (a) | schimbare de societate; |
| --- | --- |

(a)

schimbare de societate;

| (b) | sunt introduse în uz noi sisteme de conversie a energiei, noi tipuri de energie, noi sisteme de racordare la OPS ori noi surse alternative de energie sau noi tehnologii cu emisii zero; |
| --- | --- |

(b)

sunt introduse în uz noi sisteme de conversie a energiei, noi tipuri de energie, noi sisteme de racordare la OPS ori noi surse alternative de energie sau noi tehnologii cu emisii zero;

| (c) | o schimbare în ceea ce privește disponibilitatea datelor, ca urmare a utilizării unor noi tipuri de instrumente de măsură, a unor noi metode de eșantionare sau metode de analiză, ori din alte motive, poate afecta acuratețea datelor colectate; |
| --- | --- |

(c)

o schimbare în ceea ce privește disponibilitatea datelor, ca urmare a utilizării unor noi tipuri de instrumente de măsură, a unor noi metode de eșantionare sau metode de analiză, ori din alte motive, poate afecta acuratețea datelor colectate;

| (d) | societățile, verificatorii sau autoritățile competente au constatat că datele obținute cu ajutorul metodei de monitorizare aplicate sunt incorecte; |
| --- | --- |

(d)

societățile, verificatorii sau autoritățile competente au constatat că datele obținute cu ajutorul metodei de monitorizare aplicate sunt incorecte;

| (e) | verificatorii au identificat oricare parte a planului de monitorizare ca nefiind în conformitate cu cerințele prezentului regulament, iar verificatorul îi solicită societății să îl revizuiască în conformitate cu articolul 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

verificatorii au identificat oricare parte a planului de monitorizare ca nefiind în conformitate cu cerințele prezentului regulament, iar verificatorul îi solicită societății să îl revizuiască în conformitate cu articolul 11 alineatul (1);

| (f) | societățile, verificatorii sau autoritățile competente au constatat că metodele de prevenire a lacunelor în materie de date și de identificare a erorilor de date nu sunt adecvate pentru a asigura acuratețea, exhaustivitatea și transparența datelor. |
| --- | --- |

(f)

societățile, verificatorii sau autoritățile competente au constatat că metodele de prevenire a lacunelor în materie de date și de identificare a erorilor de date nu sunt adecvate pentru a asigura acuratețea, exhaustivitatea și transparența datelor.

(3)   Societățile notifică verificatorilor, fără întârzieri nejustificate, orice propunere de modificare a planului de monitorizare.

Articolul 10

Certificarea combustibililor și a factorilor de emisie

(1)   În cazul în care biocombustibilii, biogazul, RFNBO și combustibilii pe bază de carbon reciclat, astfel cum sunt definiți în Directiva (UE) 2018/2001, trebuie luați în considerare în scopurile menționate la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament, se aplică următoarele norme:

| (a) | se consideră că factorii de emisie ai biocombustibililor și biogazului care nu respectă criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de GES stabilite la articolul 29 din Directiva (UE) 2018/2001 sau care sunt produși din culturi alimentare și furajere sunt aceiași cu cei ai filierei combustibililor fosili celei mai puțin favorabile pentru respectivul tip de combustibili; |
| --- | --- |

(a)

se consideră că factorii de emisie ai biocombustibililor și biogazului care nu respectă criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de GES stabilite la articolul 29 din Directiva (UE) 2018/2001 sau care sunt produși din culturi alimentare și furajere sunt aceiași cu cei ai filierei combustibililor fosili celei mai puțin favorabile pentru respectivul tip de combustibili;

| (b) | se consideră că factorii de emisie ai RFNBO și ai combustibililor pe bază de carbon reciclat care nu respectă pragul de reducere a emisiilor de GES stabilite la articolul 25 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/2001 sunt aceiași cu cei ai filierei combustibililor fosili celei mai puțin favorabile pentru respectivul tip de combustibili. |
| --- | --- |

(b)

se consideră că factorii de emisie ai RFNBO și ai combustibililor pe bază de carbon reciclat care nu respectă pragul de reducere a emisiilor de GES stabilite la articolul 25 alineatul (2) din Directiva (UE) 2018/2001 sunt aceiași cu cei ai filierei combustibililor fosili celei mai puțin favorabile pentru respectivul tip de combustibili.

(2)   Se consideră că factorii de emisie ai combustibililor care nu intră sub incidența alineatului (1) sunt aceiași cu cei ai filierei combustibililor fosili celei mai puțin favorabile pentru tipul de combustibili în cauză, cu excepția cazului în care au fost certificați în conformitate cu actele juridice ale Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului, cu stabilirea unui prag de reducere a emisiilor de GES și a unei metodologii asociate de calculare a emisiilor de GES generate de producția de astfel de combustibili.

(3)   Pe baza documentelor privind operațiunile de buncheraj al combustibilului completate în conformitate cu anexa I la prezentul regulament, societățile furnizează date exacte, complete și fiabile privind intensitatea emisiilor de GES și caracteristicile de durabilitate ale combustibililor care trebuie luați în considerare în scopurile menționate la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament, astfel cum sunt certificate în cadrul unui sistem recunoscut de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001 sau, după caz, cu dispozițiile relevante din actele juridice ale Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului.

(4)   Societățile nu se abat de la valorile implicite pentru factorii de emisie „de la sondă la rezervor” stabiliți în anexa II la prezentul regulament pentru combustibilii fosili. Fără a aduce atingere alineatului (1), societățile au dreptul să se abată de la valorile implicite pentru factorii de emisie „de la sondă la rezervor” stabiliți în anexa II la prezentul regulament, cu condiția ca valorile reale să fie certificate în cadrul unui sistem recunoscut de Comisie. Certificarea respectivă se efectuează pentru biocombustibili, biogaz, RFNBO și combustibili pe bază de carbon reciclat, în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001 sau, după caz, cu dispozițiile relevante din actele juridice ale Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului.

(5)   Societățile au dreptul să se abată de la valorile implicite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj” stabiliți în anexa II, cu excepția factorilor de emisie de CO2„de la rezervor la siaj” pentru combustibilii fosili, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin încercări de laborator sau măsurători directe ale emisiilor.

(6)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a specifica standardele internaționale și referințele de certificare acceptate pentru demonstrarea factorilor de emisie efectivi de la rezervor la siaj. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

Capitolul IV

Verificare și acreditare

Articolul 11

Evaluarea planului de monitorizare și a planului de monitorizare modificat

(1)   Pentru fiecare navă și în cazul unei schimbări a verificatorului, verificatorul evaluează conformitatea planului de monitorizare cu cerințele prevăzute la articolele 7, 8 și 9. În cazul în care evaluarea efectuată de către verificator identifică neconformități cu cerințele menționate, societatea respectivă își revizuiește planul de monitorizare în consecință, fără amânări nejustificate, și transmite planul revizuit pentru ca verificatorul să facă evaluarea finală înainte de începerea perioadei de raportare. Societatea în cauză stabilește de comun acord cu verificatorul calendarul necesar pentru introducerea respectivelor revizuiri. Calendarul respectiv nu poate depăși, în niciun caz, data la care începe perioada de raportare.

(2)   Modificările aduse planului de monitorizare în temeiul articolului 9 alineatul (2) literele (b), (c) și (d) fac obiectul unei evaluări de către verificator. În urma evaluării respective, verificatorul notifică societății în cauză dacă modificările respective sunt în conformitate cu cerințele prevăzute la articolele 7, 8 și 9.

(3)   După o evaluare cu rezultat satisfăcător a planului de monitorizare și a planului de monitorizare modificat, verificatorul le înregistrează în baza de date FuelEU. Planul de monitorizare și planul de monitorizare modificat sunt accesibile statului de administrare.

Articolul 12

Obligații generale și principii pentru verificatori

(1)   Verificatorul este independent de societatea sau de operatorul navei și desfășoară activitățile impuse prin prezentul regulament în interes public. În acest scop și pentru a evita potențialele conflicte de interese, nici verificatorul, nici o altă parte a entității juridice din care acesta face parte nu poate fi o societate, un operator de navă sau proprietarul unei societăți. În plus, verificatorul nu poate fi deținut de o societate, de un operator de navă sau de proprietarul unei societăți și nici nu poate avea relații cu o societate care ar putea să îi afecteze independența și imparțialitatea.

(2)   Verificatorul evaluează fiabilitatea, credibilitatea, acuratețea și caracterul complet al datelor și a informațiilor referitoare la cantitatea, tipul și factorul de emisie pentru energia utilizată la bordul navelor, în special:

| (a) | atribuirea consumului de combustibil și utilizarea unor surse alternative de energie la călătorii și la dană; |
| --- | --- |

(a)

atribuirea consumului de combustibil și utilizarea unor surse alternative de energie la călătorii și la dană;

| (b) | datele privind consumul de combustibil care au fost incluse în raport, precum și măsurările și calculele aferente; |
| --- | --- |

(b)

datele privind consumul de combustibil care au fost incluse în raport, precum și măsurările și calculele aferente;

| (c) | selectarea și utilizarea factorilor de emisie; |
| --- | --- |

(c)

selectarea și utilizarea factorilor de emisie;

| (d) | utilizarea OPS sau aplicarea oricăreia dintre excepțiile înregistrate în baza de date FuelEU în conformitate cu articolul 6 alineatul (9) litera (a); |
| --- | --- |

(d)

utilizarea OPS sau aplicarea oricăreia dintre excepțiile înregistrate în baza de date FuelEU în conformitate cu articolul 6 alineatul (9) litera (a);

| (e) | datele cerute în temeiul articolului 10 alineatul (3). |
| --- | --- |

(e)

datele cerute în temeiul articolului 10 alineatul (3).

(3)   Evaluarea menționată la alineatul (2) se bazează pe următoarele considerente:

| (a) | dacă datele raportate sunt coerente, prin raportare la datele estimate care sunt bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului; |
| --- | --- |

(a)

dacă datele raportate sunt coerente, prin raportare la datele estimate care sunt bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului;

| (b) | dacă datele raportate nu conțin neconcordanțe, mai ales când se compară volumul total al combustibilului achiziționat anual de fiecare navă cu consumul agregat de combustibil din timpul călătoriilor; |
| --- | --- |

(b)

dacă datele raportate nu conțin neconcordanțe, mai ales când se compară volumul total al combustibilului achiziționat anual de fiecare navă cu consumul agregat de combustibil din timpul călătoriilor;

| (c) | dacă colectarea datelor s-a efectuat în conformitate cu normele aplicabile și |
| --- | --- |

(c)

dacă colectarea datelor s-a efectuat în conformitate cu normele aplicabile și

| (d) | dacă evidențele relevante ale navei sunt complete și consecvente. |
| --- | --- |

(d)

dacă evidențele relevante ale navei sunt complete și consecvente.

Articolul 13

Proceduri de verificare

(1)   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de procesul de monitorizare și raportare prin compararea cantității, tipului și factorului de emisie raportate pentru energia utilizată la bordul navelor cu datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului. În cazul în care se constată diferențe semnificative, verificatorul efectuează analize suplimentare.

(2)   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de diferitele etape de calcul, revizuind toate sursele de date și metodologiile utilizate de societatea în cauză.

(3)   Verificatorul ia în considerare orice metodă eficace de control al riscurilor aplicată de societatea în cauză pentru a reduce nivelurile de incertitudine, coroborat cu acuratețea specifică metodelor de monitorizare utilizate.

(4)   La cererea verificatorului, societatea în cauză îi furnizează verificatorului orice informație suplimentară care îi permite acestuia să își desfășoare activitățile de verificare. În cazul în care este necesar pentru a determina fiabilitatea, credibilitatea, acuratețea și caracterul complet al datelor și informațiilor raportate, verificatorul efectuează controale în timpul procesului de verificare. În cazul în care există îndoieli, verificatorul poate efectua vizite la fața locului la sediul societății sau la bordul navei. Societatea îi permite verificatorului accesul în sediul societății sau la navă, pentru a facilita activitățile de verificare.

(5)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare în vederea precizării mai detaliate a regulilor referitoare la activitățile de verificare menționate în prezentul regulament, cel puțin cu privire la următoarele elemente: competențele verificatorilor; documente pe care societățile trebuie să le furnizeze verificatorilor; evaluarea conformității planului de monitorizare și a planului de monitorizare modificat; evaluarea riscurilor, inclusiv controalele, care se efectuează de către verificatori; verificarea raportului FuelEU menționat la articolul 15 alineatul (3); pragul de semnificație; asigurarea rezonabilă din partea verificatorilor; inexactitățile și neconformitățile; conținutul raportului de verificare; recomandările de îmbunătățire; vizitele la fața locului; și comunicarea între societăți, verificatori, autoritățile competente și Comisie. Normele prevăzute în respectivele acte de punere în aplicare se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolele 11 și 12, precum și în prezentul articol, și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

Articolul 14

Acreditarea verificatorilor

(1)   Verificatorii sunt acreditați pentru activități de verificare care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament de către un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008. Până la sfârșitul fiecărui an, organismul național de acreditare notifică Comisiei lista verificatorilor acreditați, împreună cu toate datele de contact relevante.

(2)   În cazul în care prezentul regulament nu prevede dispoziții specifice referitoare la acreditarea verificatorilor, se aplică dispozițiile relevante din Regulamentul (CE) nr. 765/2008.

(3)   Verificatorii au în permanență personal și mijloace suficiente la dispoziție, corespunzătoare dimensiunii flotei pentru care desfășoară activități de verificare în temeiul prezentului regulament. În special, verificatorii dispun întotdeauna de suficientă expertiză, mai ales în domeniul transportului maritim, care să le permită să îndeplinească sarcinile impuse prin prezentul regulament. Aceștia sunt în măsură să repartizeze mijloace și personal la fiecare loc de desfășurare a activității, atunci când și astfel cum este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor care se impun în temeiul prezentului regulament.

(4)   O autoritate competentă care identifică neconformitatea activităților desfășurate de un verificator în limitele domeniului de aplicare al prezentului regulament informează autoritatea competentă a statului membru al organismului național de acreditare care a acreditat verificatorul. Autoritatea competentă a statului membru al organismului național de acreditare solicită organismului său național de acreditare să ia în considerare informațiile respective în cadrul activităților sale de supraveghere.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor, cel puțin cu privire la următoarele elemente: cererea de acreditare pentru desfășurarea de activități de verificare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament; evaluarea verificatorilor de către organismele naționale de acreditare; activitățile de supraveghere desfășurate de organismele naționale de acreditare pentru a confirma continuarea acreditării; măsurile administrative care urmează să fie adoptate în cazul în care verificatorul nu îndeplinește cerințele prezentului regulament; și cerințele aplicabile organismelor naționale de acreditare pentru a dobândi competența de a furniza acreditarea verificatorilor pentru activități de verificare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, inclusiv o trimitere la standardele armonizate. Metodele și criteriile prevăzute în respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolele 11, 12 și 13 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional.

Capitolul V

Înregistrarea, verificarea, raportarea și evaluarea conformității

Articolul 15

Monitorizare și raportare

(1)   Începând cu 1 ianuarie 2025, pe baza planului de monitorizare menționat la articolul 8 și în urma evaluării planului respectiv de către verificator, pentru fiecare navă care sosește sau pleacă dintr-un port de escală și pentru fiecare călătorie menționată la articolul 2 alineatul (1), societățile monitorizează și înregistrează următoarele informații:

| (a) | portul de plecare și portul de sosire, inclusiv data și ora plecării și a sosirii, precum și timpul petrecut la dană; |
| --- | --- |

(a)

portul de plecare și portul de sosire, inclusiv data și ora plecării și a sosirii, precum și timpul petrecut la dană;

| (b) | pentru fiecare navă căreia i se aplică articolul 6 alineatul (1), racordarea la OPS și utilizarea unor astfel de surse sau aplicarea uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 6 alineatul (5), astfel cum este confirmată în temeiul articolului 6 alineatul (9) litera (a), după caz; |
| --- | --- |

(b)

pentru fiecare navă căreia i se aplică articolul 6 alineatul (1), racordarea la OPS și utilizarea unor astfel de surse sau aplicarea uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 6 alineatul (5), astfel cum este confirmată în temeiul articolului 6 alineatul (9) litera (a), după caz;

| (c) | cantitatea fiecărui tip de combustibil consumat la dană și pe mare; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea fiecărui tip de combustibil consumat la dană și pe mare;

| (d) | cantitatea de energie electrică livrată navei prin intermediul OPS; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea de energie electrică livrată navei prin intermediul OPS;

| (e) | pentru fiecare tip de combustibil consumat la dană și pe mare, factorul de emisie „de la sondă la rezervor”, factorii de emisie „de la rezervor la siaj” ai combustibilului ars și factorii de emisie „de la rezervor la siaj” ai combustibilului supus efectului de alunecare asociați diferiților consumatori de combustibil de la bord, acoperind toate gazele cu efect de seră relevante; |
| --- | --- |

(e)

pentru fiecare tip de combustibil consumat la dană și pe mare, factorul de emisie „de la sondă la rezervor”, factorii de emisie „de la rezervor la siaj” ai combustibilului ars și factorii de emisie „de la rezervor la siaj” ai combustibilului supus efectului de alunecare asociați diferiților consumatori de combustibil de la bord, acoperind toate gazele cu efect de seră relevante;

| (f) | cantitatea fiecărui tip de sursă alternativă de energie consumată la dană și pe mare; |
| --- | --- |

(f)

cantitatea fiecărui tip de sursă alternativă de energie consumată la dană și pe mare;

| (g) | clasa de gheață a navei, în cazul în care societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate în virtutea clasei de gheață a navei din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV, utilizând Recomandarea 25/7 a Comisiei pentru protecția mediului marin al Mării Baltice (HELCOM) privind siguranța navigării pe timpul iernii în Marea Baltică pentru a stabili corespondența între clasele de gheață; |
| --- | --- |

(g)

clasa de gheață a navei, în cazul în care societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate în virtutea clasei de gheață a navei din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV, utilizând Recomandarea 25/7 a Comisiei pentru protecția mediului marin al Mării Baltice (HELCOM) privind siguranța navigării pe timpul iernii în Marea Baltică pentru a stabili corespondența între clasele de gheață;

| (h) | clasa de gheață a navei, data, ora și poziția la intrarea și ieșirea din condiții de gheață, cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat și distanța parcursă în timpul navigării în condiții de gheață, precum și distanța totală parcursă în timpul tuturor călătoriilor în cursul perioadei de raportare, dacă societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate ca urmare a navigării în condiții de gheață din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV. |
| --- | --- |

(h)

clasa de gheață a navei, data, ora și poziția la intrarea și ieșirea din condiții de gheață, cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat și distanța parcursă în timpul navigării în condiții de gheață, precum și distanța totală parcursă în timpul tuturor călătoriilor în cursul perioadei de raportare, dacă societatea solicită excluderea energiei suplimentare utilizate ca urmare a navigării în condiții de gheață din calculul bilanțului de conformitate prevăzut în anexa IV.

(2)   Societățile înregistrează la timp și într-un mod transparent informațiile și datele enumerate la alineatul (1) și le compilează anual, pentru a permite verificatorului să verifice conformitatea cu prezentul regulament.

(3)   Până la data de 31 ianuarie a perioadei de verificare, societățile îi furnizează verificatorului un raport specific navei (denumit în continuare „raportul FuelEU”) care conține toate informațiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol, precum și datele și documentația de monitorizare menționate la articolul 7 alineatul (4) pentru perioada de raportare.

(4)   În cazul transferului unei nave de la o societate la alta:

| (a) | societatea care efectuează transferul notifică verificatorului informațiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pentru perioada în care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea navei; |
| --- | --- |

(a)

societatea care efectuează transferul notifică verificatorului informațiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pentru perioada în care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea navei;

| (b) | cât mai aproape posibil de ziua finalizării transferului și nu mai târziu de o lună de la această dată, informațiile menționate la litera (a) sunt verificate și înregistrate în baza de date FuelEU în conformitate cu articolul 16 de către verificatorul care a efectuat activitățile de verificare pentru navă în cadrul societății care efectuează transferul; și |
| --- | --- |

(b)

cât mai aproape posibil de ziua finalizării transferului și nu mai târziu de o lună de la această dată, informațiile menționate la litera (a) sunt verificate și înregistrate în baza de date FuelEU în conformitate cu articolul 16 de către verificatorul care a efectuat activitățile de verificare pentru navă în cadrul societății care efectuează transferul; și

| (c) | fără a aduce atingere literelor (a) și (b), societatea care are responsabilitatea pentru operarea navei la data de 31 decembrie a perioadei de raportare este responsabilă pentru respectarea de către navă a cerințelor prevăzute la articolele 4 și 6 pe întreaga perioadă de raportare în care a avut sau au avut loc transferul sau transferurile multiple. |
| --- | --- |

(c)

fără a aduce atingere literelor (a) și (b), societatea care are responsabilitatea pentru operarea navei la data de 31 decembrie a perioadei de raportare este responsabilă pentru respectarea de către navă a cerințelor prevăzute la articolele 4 și 6 pe întreaga perioadă de raportare în care a avut sau au avut loc transferul sau transferurile multiple.

Articolul 16

Verificare și calcul

(1)   În urma verificării prevăzute la articolele 11, 12 și 13, verificatorul evaluează calitatea, caracterul complet și acuratețea raportului FuelEU. În acest scop, verificatorul utilizează toate informațiile conținute în baza de date FuelEU, inclusiv informațiile furnizate cu privire la escalele în port în conformitate cu articolul 6.

(2)   În cazul în care verificatorul, oferind asigurare rezonabilă, concluzionează în evaluarea verificării menționată la alineatul (1) că raportul FuelEU nu conține inexactități sau neconformități semnificative, verificatorul notifică societății în cauză un raport de verificare în care declară că raportul FuelEU respectă prezentul regulament. Raportul de verificare precizează toate aspectele relevante pentru activitatea desfășurată de verificator.

(3)   În cazul în care evaluarea verificării identifică inexactități sau neconformități în raport cu prezentul regulament, verificatorul informează în timp util societatea în legătură cu acest lucru. Societatea corectează fără întârzieri nejustificate inexactitățile sau neconformitățile pentru a permite finalizarea la timp a procesului de verificare și îi prezintă verificatorului un raport FuelEU modificat și orice alte informații necesare pentru corectarea inexactităților sau neconformităților identificate. În raportul său de verificare, verificatorul precizează dacă raportul FuelEU modificat respectă prezentul regulament. În cazul în care inexactitățile sau neconformitățile comunicate nu au fost corectate și conduc la neconformități semnificative, verificatorul notifică societății un raport de verificare în care declară că raportul FuelEU nu respectă prezentul regulament.

(4)   Pe baza raportului FuelEU care respectă prezentul regulament, verificatorul calculează:

| (a) | utilizând metoda specificată în anexa I, intensitatea medie anuală a GES generate de energia utilizată la bordul navei în cauză; |
| --- | --- |

(a)

utilizând metoda specificată în anexa I, intensitatea medie anuală a GES generate de energia utilizată la bordul navei în cauză;

| (b) | utilizând formula specificată în partea A din anexa IV, bilanțul de conformitate al navei; |
| --- | --- |

(b)

utilizând formula specificată în partea A din anexa IV, bilanțul de conformitate al navei;

| (c) | numărul de escale în port neconforme din perioada de raportare anterioară, inclusiv timpul petrecut la cheu și, după caz, în conformitate cu articolul 6 alineatul (9), la ancoraj, pentru fiecare escală în port a navei care nu respectă cerințele prevăzute la articolul 6; |
| --- | --- |

(c)

numărul de escale în port neconforme din perioada de raportare anterioară, inclusiv timpul petrecut la cheu și, după caz, în conformitate cu articolul 6 alineatul (9), la ancoraj, pentru fiecare escală în port a navei care nu respectă cerințele prevăzute la articolul 6;

| (d) | cantitatea de energie utilizată anual la bordul unei nave, excluzând energia de la OPS; |
| --- | --- |

(d)

cantitatea de energie utilizată anual la bordul unei nave, excluzând energia de la OPS;

| (e) | cantitatea de energie utilizată anual la bordul unei nave din RFNBO. |
| --- | --- |

(e)

cantitatea de energie utilizată anual la bordul unei nave din RFNBO.

(5)   Până la data de 31 martie a perioadei de verificare, verificatorul notifică societății informațiile menționate la alineatul (4) și înregistrează în baza de date FuelEU raportul FuelEU care respectă prezentul regulament, raportul de verificare și informațiile menționate la alineatul (4).

Toate informațiile înregistrate în baza de date FuelEU sunt accesibile statului de administrare.

Articolul 17

Controale suplimentare efectuate de o autoritate competentă

(1)   Autoritatea competentă a statului de administrare poate efectua, în orice moment, în ceea ce privește o societate, pentru oricare dintre navele sale, în legătură cu cele două perioade de raportare anterioare, controale suplimentare cu privire la oricare dintre următoarele elemente:

| (a) | raportul FuelEU care respectă prezentul regulament, stabilit în conformitate cu articolele 15 și 16; |
| --- | --- |

(a)

raportul FuelEU care respectă prezentul regulament, stabilit în conformitate cu articolele 15 și 16;

| (b) | raportul de verificare întocmit în conformitate cu articolul 16; |
| --- | --- |

(b)

raportul de verificare întocmit în conformitate cu articolul 16;

| (c) | calculele efectuate de verificator în conformitate cu articolul 16 alineatul (4). |
| --- | --- |

(c)

calculele efectuate de verificator în conformitate cu articolul 16 alineatul (4).

(2)   La cererea autorității competente menționate la alineatul (1), societatea furnizează toate informațiile sau documentele necesare care să îi permită autorității competente să efectueze controale suplimentare și permite accesul la sediile societății sau la navă pentru a facilita astfel de controale suplimentare.

(3)   Autoritatea competentă menționată la alineatul (1) de la prezentul articol întocmește un raport privind controalele suplimentare care include, după caz, calculele actualizate efectuate în aplicarea articolului 17 alineatul (1) litera (c), cuantumul actualizat al excedentului de conformitate sau al excedentului de conformitate anticipat și cuantumul actualizat al penalității FuelEU.

(4)   În cazul în care raportul privind controalele suplimentare menționat la alineatul (3) de la prezentul articol identifică inexactități, neconformități sau calcule eronate care conduc la o nerespectare a cerințelor prevăzute la articolele 4 sau 6 și, în consecință, la o penalitate FuelEU sau la o modificare a cuantumului unei penalități FuelEU deja plătite, autoritatea competentă menționată la alineatul (1) de la prezentul articol notifică societății în cauză valoarea corespunzătoare a penalității FuelEU sau a penalității FuelEU modificate. Statele membre se asigură că societatea responsabilă pentru navă în perioada care face obiectul controalelor suplimentare plătește un cuantum egal cu cuantumul penalității FuelEU sau al penalității FuelEU modificate în termen de o lună de la notificarea acesteia, în conformitate cu modalitățile prevăzute la articolul 23.

(5)   Autoritatea competentă menționată la alineatul (1) elimină fără întârziere din baza de date FuelEU documentul de conformitate FuelEU a navei a cărei societate nu a plătit în timp util penalitățile FuelEU corespunzătoare menționate la alineatul (4) și notifică în timp util această eliminare societății în cauză. Aceasta eliberează din nou documentul de conformitate FuelEU relevant numai după plata unui cuantum egal cu cuantumul penalității FuelEU, cu condiția ca celelalte condiții prevăzute în prezentul regulament pentru deținerea documentului de conformitate FuelEU să fie îndeplinite de către societate.

(6)   Alineatul (5) nu se aplică unei nave care a fost transferată unei alte societăți diferite de societatea care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea sa în perioada care face obiectul controalelor suplimentare.

(7)   Acțiunile menționate în prezentul articol, raportul privind controalele suplimentare menționat la alineatul (3) și dovada plăților penalităților FuelEU se înregistrează fără întârziere în baza de date FuelEU de către entitățile care au efectuat acțiunile respective.

Articolul 18

Instrumente de sprijin și orientare

Comisia elaborează instrumente de monitorizare adecvate, precum și orientări și instrumente de direcționare bazate pe riscuri, pentru a facilita și a coordona activitățile de verificare și de asigurare a respectării normelor legate de prezentul regulament. În măsura în care este posibil, aceste orientări și instrumente sunt puse la dispoziția statelor membre, a verificatorilor și a organismelor naționale de acreditare în scopul schimbului de informații și pentru a asigura mai bine o respectare fără breșe a aplicării prezentului regulament.

Articolul 19

Baza de date și raportarea FuelEU

(1)   În scopul monitorizării respectării prezentului regulament, Comisia dezvoltă o bază de date electronică (denumită în continuare „baza de date FuelEU”), asigură funcționarea acesteia și o actualizează. Baza de date FuelEU este utilizată pentru a ține evidența acțiunilor legate de activitățile de verificare, a bilanțului de conformitate al navelor, inclusiv a utilizării mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 20 și 21, a aplicării excepțiilor prevăzute la articolul 6 alineatul (5), a acțiunilor legate de plata penalităților FuelEU impuse în temeiul articolului 23, precum și a emiterii documentului de conformitate FuelEU. Aceasta este accesibilă societăților, verificatorilor, autorităților competente și oricărei entități autorizate în mod corespunzător, organismelor naționale de acreditare, Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă, instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (24), și Comisiei, cu drepturi de acces și funcționalități corespunzătoare responsabilităților care le revin pentru punerea în aplicare a prezentului regulament.

(2)   Orice elemente înregistrate sau modificate în baza de date FuelEU sunt notificate entităților pentru care sunt accesibile.

(3)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare care prevăd normele privind drepturile de acces și specificațiile funcționale și tehnice ale bazei de date FuelEU, inclusiv normele în materie de notificare și de filtrare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (3).

Articolul 20

Reportarea și împrumutul excedentului de conformitate între perioadele de raportare

(1)   Pe baza calculelor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4), în cazul în care nava are, pentru perioada de raportare, un excedent de conformitate în ceea ce privește intensitatea GES, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2), sau, dacă este cazul, în ceea ce privește obiectivul secundar pentru RFNBO menționat la articolul 5 alineatul (3), societatea îl poate reporta în bilanțul de conformitate al aceleiași nave pentru următoarea perioadă de raportare. Societatea înregistrează în baza de date FuelEU reportarea excedentului de conformitate pentru următoarea perioadă de raportare, sub rezerva aprobării de către verificatorul său. Societatea nu mai poate reporta excedentul de conformitate după emiterea documentului de conformitate FuelEU.

(2)   Pe baza calculelor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4), în cazul în care nava are, pentru perioada de raportare, un deficit de conformitate, societatea poate împrumuta un excedent de conformitate anticipat cu valoarea corespunzătoare de la următoarea perioadă de raportare. Excedentul de conformitate anticipat se adaugă la bilanțul de conformitate al navei în perioada de raportare, iar excedentul de conformitate anticipat înmulțit cu 1,1 se scade din bilanțul de conformitate al aceleiași nave în următoarea perioadă de raportare. Excedentul de conformitate anticipat nu poate fi împrumutat:

| (a) | pentru un cuantum care depășește cu mai mult de 2 % limita prevăzută la articolul 4 alineatul (2), înmulțit cu consumul de energie al navei, calculat în conformitate cu anexa I; |
| --- | --- |

(a)

pentru un cuantum care depășește cu mai mult de 2 % limita prevăzută la articolul 4 alineatul (2), înmulțit cu consumul de energie al navei, calculat în conformitate cu anexa I;

| (b) | pentru două perioade de raportare consecutive. |
| --- | --- |

(b)

pentru două perioade de raportare consecutive.

(3)   Până la data de 30 aprilie a perioadei de verificare, societatea înregistrează în baza de date FuelEU excedentul de conformitate anticipat, după aprobarea de către verificatorul său.

(4)   În cazul în care o navă nu are nicio escală într-un port din Uniune în cursul perioadei de raportare și a împrumutat un excedent de conformitate anticipat în perioada de raportare precedentă, autoritatea competentă a statului de administrare notifică societății în cauză, până la data de 1 iunie a perioadei de verificare, cuantumul penalității FuelEU menționate la articolul 23 alineatul (2) a cărei plată a evitat-o inițial prin împrumutarea respectivului excedent de conformitate anticipat, înmulțit cu 1,1.

Articolul 21

Monitorizarea conformității

(1)   Bilanțurile de conformitate pentru intensitatea GES menționate la articolul 4 alineatul (2) și, dacă este cazul, obiectivele secundare pentru RFNBO, astfel cum sunt menționate la articolul 5 alineatul (3), pentru două sau mai multe nave, astfel cum sunt calculate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4), pot fi cumulate în scopul îndeplinirii cerințelor prevăzute la articolul 4 și, dacă este cazul, la articolul 5 alineatul (3). Bilanțul de conformitate al unei nave nu poate fi inclus în mai multe grupări în aceeași perioadă de raportare.

Două grupări separate pot fi utilizate pentru obiectivul privind intensitatea GES și pentru obiectivul secundar pentru RFNBO.

(2)   În acest scop, societatea înregistrează în baza de date FuelEU intenția sa de a include într-o grupare bilanțul de conformitate al navei, modul de alocare a cotelor din bilanțul total de conformitate al grupării pentru fiecare navă în parte și alegerea verificatorului selectat pentru verificarea alocării respective.

(3)   În cazul în care navele care fac parte din grupare sunt controlate de două sau mai multe societăți, detaliile grupării înregistrate în baza de date FuelEU, inclusiv alocarea bilanțului total de conformitate al grupării pentru navele sale și alegerea verificatorului selectat pentru verificarea alocării bilanțului total de conformitate al grupării pentru fiecare navă în parte, este validată în baza de date FuelEU de către toate societățile în cauză din cadrul grupării.

(4)   O grupare este valabilă numai în cazul în care conformitatea totală cumulată este pozitivă, în cazul în care navele care aveau un deficit de conformitate, calculat în conformitate cu articolul 16 alineatul (4), nu înregistrează un deficit de conformitate mai mare după alocarea conformității cumulate și în cazul în care navele care înregistrau un excedent de conformitate, calculat în conformitate cu articolul 16 alineatul (4), nu înregistrează un deficit de conformitate după alocarea conformității cumulate.

(5)   O navă nu este inclusă într-o grupare dacă nu respectă obligația prevăzută la articolul 24.

(6)   În cazul în care bilanțul total de conformitate al grupării are ca rezultat un excedent de conformitate pentru o anumită navă, se aplică articolul 20 alineatul (1).

(7)   Articolul 20 alineatul (2) nu se aplică unei nave care participă într-o grupare.

(8)   Până la data de 30 aprilie a perioadei de verificare, verificatorul selectat înregistrează în baza de date FuelEU componența definitivă a grupării și alocarea bilanțului total de conformitate al grupării pentru fiecare navă în parte.

Articolul 22

Documentul de conformitate FuelEU

(1)   Până la data de 30 iunie a perioadei de verificare, verificatorul emite un document de conformitate FuelEU pentru nava în cauză, cu condiția ca nava să nu aibă un deficit de conformitate, după aplicarea articolelor 20 și 21, să nu aibă escale în port neconforme și să respecte obligația stabilită la articolul 24.

(2)   În cazul în care sunt datorate penalitățile FuelEU menționate la articolul 23 alineatul (2) sau la alineatul (5), autoritatea competentă a statului de administrare eliberează, până la data de 30 iunie a perioadei de verificare, un document de conformitate FuelEU pentru nava în cauză, cu condiția să fi fost plătit un cuantum egal cu cuantumul penalității FuelEU.

(3)   Documentul de conformitate FuelEU include următoarele informații:

| (a) | identitatea navei (numele, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine); |
| --- | --- |

(a)

identitatea navei (numele, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine);

| (b) | numele, adresa și locul principal de desfășurare a activității pentru proprietarul navei; |
| --- | --- |

(b)

numele, adresa și locul principal de desfășurare a activității pentru proprietarul navei;

| (c) | identitatea verificatorului; |
| --- | --- |

(c)

identitatea verificatorului;

| (d) | data emiterii documentului respectiv, perioada de valabilitate a acestuia și perioada de raportare la care se referă. |
| --- | --- |

(d)

data emiterii documentului respectiv, perioada de valabilitate a acestuia și perioada de raportare la care se referă.

(4)   Documentul de conformitate FuelEU este valabil pentru o perioadă de 18 luni de la încheierea perioadei de raportare sau până la emiterea unui nou document FuelEU, luându-se în considerare data care survine mai întâi.

(5)   Verificatorul sau, după caz, autoritatea competentă a statului de administrare înregistrează în baza de date FuelEU, fără întârziere, documentul de conformitate FuelEU emis.

(6)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care se stabilesc modele pentru documentul de conformitate FuelEU, inclusiv formate-cadru electronice. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Articolul 23

Penalități FuelEU

(1)   Înainte de data de 1 mai a perioadei de verificare, pe baza calculelor efectuate în temeiul articolului 16 alineatul (4) și după posibila aplicare a articolelor 20 și 21, verificatorul înregistrează în baza de date FuelEU bilanțurile de conformitate verificate ale navei pentru intensitatea GES, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2), și, dacă este cazul, pentru obiectivul secundar pentru RFNBO menționat la articolul 5 alineatul (3).

În cazul în care o navă are un deficit de conformitate pentru obiectivul secundar pentru RFNBO menționat la articolul 5 alineatul (3), penalitatea FuelEU se calculează în conformitate cu formula specificată în anexa IV partea B.

(2)   Statul de administrare în ceea ce privește o societate se asigură că, pentru oricare dintre navele sale care au un deficit de conformitate pentru intensitatea GES, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2), sau, dacă este cazul, pentru obiectivul secundar pentru RFNBO menționat la articolul 5 alineatul (3) la data de 1 iunie a perioadei de verificare, după o eventuală validare de către autoritatea sa competentă, societatea plătește, până la data de 30 iunie a perioadei de verificare, un cuantum egal cu cuantumul penalității FuelEU care rezultă din aplicarea formulelor specificate în partea B din anexa IV. În cazul în care o navă are un deficit de conformitate pentru două sau mai multe perioade de raportare consecutive, cuantumul respectiv se înmulțește cu 1 + (n–1)/10, unde n este numărul de perioade de raportare consecutive pentru care societatea face obiectul unei penalități FuelEU pentru nava respectivă.

(3)   Statul de administrare în ceea ce privește o societate se asigură că, pentru oricare dintre navele acesteia care se află în situația menționată la articolul 20 alineatul (4), societatea plătește, până la data de 30 iunie a perioadei de verificare, un cuantum egal cu cuantumul penalității FuelEU notificat în temeiul alineatului respectiv.

(4)   Înainte de data de 1 mai a perioadei de verificare, dacă este cazul pe baza calculelor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4), verificatorul înregistrează în baza de date FuelEU numărul total de ore pe care nava le-a petrecut amarată la cheu fără respectarea cerințelor prevăzute la articolul 6.

(5)   Statul de administrare în ceea ce privește o societate se asigură că, pentru oricare dintre navele acesteia care au efectuat cel puțin o escală în port neconformă, după o eventuală validare de către autoritatea competentă, societatea plătește, până la data de 30 iunie a perioadei de verificare, un cuantum egal cu cuantumul penalității FuelEU care rezultă din înmulțirea sumei de 1,5 EUR cu necesarul total de energie electrică stabilit al navei la dană și cu numărul total, rotunjit în sus la cel mai apropiat număr întreg, de ore petrecute la dană fără respectarea cerințelor prevăzute la articolul 6.

(6)   Statele membre dispun de cadrul juridic și administrativ necesar la nivel național pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor privind impunerea, plata și colectarea penalităților FuelEU.

(7)   Acțiunile menționate în prezentul articol, precum și dovada plăților penalităților FuelEU se înregistrează fără întârziere în baza de date FuelEU de către entitățile care au efectuat acțiunile respective sau plata respectivă.

(8)   Societatea rămâne responsabilă pentru plățile efectuate ca urmare a aplicării penalităților FuelEU, fără a aduce atingere posibilității societății de a încheia acorduri contractuale cu operatorii comerciali ai navei care să prevadă că operatorii comerciali sunt răspunzători pentru rambursarea către societate a penalităților FuelEU plătite, atunci când operatorii comerciali respectivi își asumă responsabilitatea pentru achiziționarea combustibilului sau pentru operarea navei. În sensul prezentului alineat, operarea navei înseamnă determinarea încărcăturii transportate, a rutei și a vitezei navei.

(9)   Societatea rămâne responsabilă pentru plata penalităților FuelEU, fără a aduce atingere posibilității societății de a încheia acorduri contractuale cu furnizorii de combustibil care să prevadă că furnizorii de combustibil sunt răspunzători pentru rambursarea către societate a penalităților FuelEU plătite.

(10)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a modifica anexa IV în vederea adaptării factorului indicat în celula 7 și, după caz, în celula 14 din tabelul din partea B a anexei respective și utilizat în formula menționată la alineatul (1) de la prezentul articol, pe baza evoluției costului energiei, și în vederea modificării factorului de multiplicare prevăzut la alineatul (5) de la prezentul articol, pe baza indexării costului mediu al energiei electrice în Uniune.

(11)   Statele membre depun eforturile necesare pentru a se asigura că veniturile generate de penalitățile FuelEU sau valoarea financiară echivalentă a acestora sunt utilizate pentru a sprijini implementarea rapidă și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în sectorul maritim, prin stimularea producției de cantități mai mari de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru sectorul maritim, prin facilitarea construirii de instalații de buncheraj adecvate sau de infrastructuri pentru OPS în porturi și prin sprijinirea dezvoltării, testării și implementării celor mai inovatoare tehnologii în cadrul flotei pentru a obține reduceri semnificative ale emisiilor.

Până la 30 iunie 2030 și, ulterior, o dată la cinci ani, statele membre publică un raport privind utilizarea veniturilor generate de plata penalităților FuelEU în perioada de cinci ani care precedă anul fiecărui astfel de raport, incluzând informații privind beneficiarii și nivelul cheltuielilor legate de obiectivele enumerate la primul paragraf.

Articolul 24

Obligația de a deține un document de conformitate FuelEU valabil

(1)   Până la data de 30 iunie a perioadei de verificare, navele care fac escală într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și care sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, rămân în interiorul acestuia sau îl părăsesc sau care au efectuat călătorii în cursul perioadei de raportare corespunzătoare dețin un document de conformitate FuelEU valabil.

(2)   Documentul de conformitate FuelEU emis pentru nava în cauză în conformitate cu articolul 22 constituie dovada respectării prezentului regulament.

Articolul 25

Asigurarea respectării normelor

(1)   Statele membre adoptă regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică normele și măsurile respective Comisiei și îi comunică acesteia, fără întârziere, orice modificare ulterioară a acestora.

(2)   Fiecare stat membru se asigură că orice inspecție a unei nave într-un port aflat sub jurisdicția sa efectuată în conformitate cu Directiva 2009/16/CE include verificarea deținerii de către navă a unui document de conformitate FuelEU valabil.

(3)   În cazul în care o navă nu își îndeplinește obligația prevăzută la articolul 24 pentru două sau mai multe perioade de raportare consecutive și în cazul în care alte măsuri de asigurare a respectării normelor nu au asigurat respectarea prezentului regulament, autoritatea competentă a statului membru al portului de escală poate, în ceea ce privește o navă care nu arborează pavilionul statului membru respectiv și după ce a acordat societății în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile, să emită un ordin de expulzare. În cazul în care autoritatea competentă a statului membru al portului de escală decide să emită un ordin de expulzare, aceasta notifică respectivul ordin Comisiei, celorlalte state membre și statului de pavilion în cauză prin intermediul bazei de date FuelEU. Fiecare stat membru, cu excepția statului membru al cărui pavilion este arborat de navă, refuză intrarea navei care face obiectul ordinului de expulzare în oricare dintre porturile sale până când societatea își îndeplinește obligațiile. În cazul în care o navă nu respectă obligația prevăzută la articolul 24 pentru două sau mai multe perioade de raportare consecutive și intră într-un port al statului membru al cărui pavilion îl arborează, statul membru în cauză, în timp ce nava se află într-unul dintre porturile sale, după ce a acordat societății în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile, dispune reținerea pavilionului până când societatea își îndeplinește obligațiile.

(4)   Societatea în cauză confirmă îndeplinirea obligației de a deține un document de conformitate FuelEU valabil prin notificarea unui document de conformitate FuelEU valabil către autoritatea națională competentă care a emis ordinul de expulzare. Prezentul alineat nu aduce atingere dispozițiilor dreptului internațional aplicabile în cazul navelor aflate în pericol.

(5)   Sancțiunile impuse unei anumite nave de oricare dintre statele membre sunt notificate Comisiei, celorlalte state membre și statului de pavilion în cauză prin intermediul bazei de date FuelEU.

Articolul 26

Dreptul la reexaminare

(1)   Societățile au dreptul de a solicita o reexaminare de către verificator a calculelor și a măsurilor care le vizează în temeiul prezentului regulament, inclusiv refuzul de a elibera un document de conformitate FuelEU în conformitate cu articolul 22 alineatul (1).

Cererea de reexaminare se depune la autoritatea competentă a statului membru în care verificatorul este acreditat în termen de o lună de la notificarea rezultatului calculului sau a măsurii de către verificator.

(2)   Deciziile luate în temeiul prezentului regulament de către autoritatea competentă a unui stat membru sunt supuse controlului jurisdicțional de către o instanță a statului membru al autorității competente respective.

Articolul 27

Autoritățile competente

Statele membre desemnează una sau mai multe autorități competente ca fiind responsabile cu aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament (denumite în continuare „autoritățile competente”) și comunică Comisiei numele și datele lor de contact. Comisia publică pe site-ul său lista autorităților competente.

Capitolul VI

Competențe delegate și de executare și dispoziții finale

Articolul 28

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4 alineatul (4), la articolul 5 alineatul (7), la articolul 6 alineatul (6), la articolul 14 alineatul (5) și la articolul 23 alineatul (10) este conferită Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând cu 12 octombrie 2023.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 alineatul (4), la articolul 5 alineatul (7), la articolul 6 alineatul (6), la articolul 14 alineatul (5) și la articolul 23 alineatul (10) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (4), al articolului 5 alineatul (7), al articolului 6 alineatul (6), al articolului 14 alineatul (5) și al articolului 23 alineatul (10) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 29

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2099/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (25). Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 30

Raportarea și revizuirea

(1)   Până la 23 septembrie 2024, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează interacțiunea și coerența dintre prezentul regulament și Regulamentul (UE) 2015/757 sau orice alte acte juridice sectoriale. După caz, raportul respectiv poate fi însoțit de o propunere legislativă.

(2)   Până la 31 decembrie 2027 și, ulterior, cel târziu la fiecare cinci ani, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului rezultatele unei evaluări în ceea ce privește funcționarea prezentului regulament, inclusiv posibilele efecte ale denaturărilor pieței sau ale evaziunii portuare; în ceea ce privește evoluția tehnologiilor cu emisii zero în transportul maritim și a pieței acestora, precum și evoluția tehnologiilor și a pieței combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a tehnologiilor și a pieței OPS, inclusiv la ancoraj; în ceea ce privește utilizarea veniturilor generate de penalitățile FuelEU; precum și în ceea ce privește impactul prezentului regulament asupra competitivității sectorului maritim în Uniune.

În raportul respectiv, Comisia ia în considerare, printre altele:

| (a) | domeniul de aplicare material și geografic al prezentului regulament, în ceea ce privește scăderea pragului tonajului brut menționat la articolul 2 alineatul (1) sau extinderea ponderii energiei utilizate de nave în călătorii către și dinspre țări terțe astfel cum este menționată la articolul 2 alineatul (1) litera (d); |
| --- | --- |

(a)

domeniul de aplicare material și geografic al prezentului regulament, în ceea ce privește scăderea pragului tonajului brut menționat la articolul 2 alineatul (1) sau extinderea ponderii energiei utilizate de nave în călătorii către și dinspre țări terțe astfel cum este menționată la articolul 2 alineatul (1) litera (d);

| (b) | limita menționată la articolul 4 alineatul (2), în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119; |
| --- | --- |

(b)

limita menționată la articolul 4 alineatul (2), în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119;

| (c) | tipurile și dimensiunea navelor cărora li se aplică articolul 6 alineatul (1) și extinderea obligațiilor menționate la articolul 6 alineatul (1) la navele ancorate; |
| --- | --- |

(c)

tipurile și dimensiunea navelor cărora li se aplică articolul 6 alineatul (1) și extinderea obligațiilor menționate la articolul 6 alineatul (1) la navele ancorate;

| (d) | excepțiile prevăzute la articolul 6 alineatul (5); |
| --- | --- |

(d)

excepțiile prevăzute la articolul 6 alineatul (5);

| (e) | contabilizarea energiei electrice furnizate prin OPS prevăzute în anexa I și factorul de emisie „de la sondă la rezervor” (WtT) asociat acestei energii electrice, definit în anexa II; |
| --- | --- |

(e)

contabilizarea energiei electrice furnizate prin OPS prevăzute în anexa I și factorul de emisie „de la sondă la rezervor” (WtT) asociat acestei energii electrice, definit în anexa II;

| (f) | posibilitatea de a include în domeniul de aplicare al prezentului regulament unele mecanisme specifice pentru cele mai durabile și inovatoare tehnologii în materie de combustibili cu un potențial semnificativ de decarbonizare, pentru a crea un cadru juridic clar și previzibil și pentru a încuraja dezvoltarea și implementarea unor astfel de tehnologii în materie de combustibili; |
| --- | --- |

(f)

posibilitatea de a include în domeniul de aplicare al prezentului regulament unele mecanisme specifice pentru cele mai durabile și inovatoare tehnologii în materie de combustibili cu un potențial semnificativ de decarbonizare, pentru a crea un cadru juridic clar și previzibil și pentru a încuraja dezvoltarea și implementarea unor astfel de tehnologii în materie de combustibili;

| (g) | calcularea bilanțului de conformitate pentru navele care solicită excluderea energiei suplimentare utilizate ca urmare a navigării în condiții de gheață prevăzute în anexele IV și V, precum și posibila prelungire a valabilității dispozițiilor respective după data de 31 decembrie 2034; |
| --- | --- |

(g)

calcularea bilanțului de conformitate pentru navele care solicită excluderea energiei suplimentare utilizate ca urmare a navigării în condiții de gheață prevăzute în anexele IV și V, precum și posibila prelungire a valabilității dispozițiilor respective după data de 31 decembrie 2034;

| (h) | posibilitatea de a include energia eoliană în calculul intensității GES generate de energia utilizată la bord, prevăzută în anexa I, sub rezerva disponibilității unei metode verificabile de monitorizare și contabilizare a energiei de propulsie eoliană; |
| --- | --- |

(h)

posibilitatea de a include energia eoliană în calculul intensității GES generate de energia utilizată la bord, prevăzută în anexa I, sub rezerva disponibilității unei metode verificabile de monitorizare și contabilizare a energiei de propulsie eoliană;

| (i) | posibilitatea de a include noi tehnologii de reducere a GES, cum ar fi captarea carbonului la bord, în calculul intensității GES generate de energia utilizată la bord și în calculul bilanțului de conformitate, astfel cum sunt prevăzute în anexele I și, respectiv, IV, sub rezerva disponibilității unei metode verificabile de monitorizare și contabilizare a carbonului captat; |
| --- | --- |

(i)

posibilitatea de a include noi tehnologii de reducere a GES, cum ar fi captarea carbonului la bord, în calculul intensității GES generate de energia utilizată la bord și în calculul bilanțului de conformitate, astfel cum sunt prevăzute în anexele I și, respectiv, IV, sub rezerva disponibilității unei metode verificabile de monitorizare și contabilizare a carbonului captat;

| (j) | posibilitatea de a include elemente suplimentare în prezentul regulament, în special emisiile de carbon negru; |
| --- | --- |

(j)

posibilitatea de a include elemente suplimentare în prezentul regulament, în special emisiile de carbon negru;

| (k) | necesitatea unor măsuri care să abordeze încercările societăților de a eluda cerințele prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(k)

necesitatea unor măsuri care să abordeze încercările societăților de a eluda cerințele prevăzute în prezentul regulament.

Comisia analizează, după caz, dacă raportul respectiv trebuie însoțit de o propunere de modificare a prezentului regulament.

(3)   Comisia include în raportul prevăzut la alineatul (2) o evaluare a impactului social al prezentului regulament în sectorul maritim, inclusiv asupra forței sale de muncă.

(4)   Atunci când își pregătește raportul menționat la alineatul (2), Comisia ia în considerare măsura în care punerea în aplicare a prezentului regulament și-a îndeplinit obiectivele și măsura în care a afectat competitivitatea sectorului maritim. În raportul respectiv, Comisia ia în considerare, de asemenea, interacțiunea prezentului regulament cu alte acte juridice relevante ale Uniunii și identifică toate dispozițiile care ar putea fi actualizate și simplificate, precum și acțiunile și măsurile care au fost sau ar putea fi luate pentru a reduce presiunea costurilor totale asupra sectorului maritim. Ca parte a analizei Comisiei privind eficiența prezentului regulament, raportul include, de asemenea, o evaluare a sarcinii pe care prezentul regulament o impune societăților.

Comisia analizează, după caz, dacă raportul respectiv trebuie însoțit de o propunere de modificare a prezentului regulament, având în vedere concluziile raportului menționat la primul paragraf.

(5)   În cazul adoptării de către OMI a unui standard global privind combustibilii cu emisii de GES sau a unor limite ale intensității globale a GES generate de energia utilizată la bordul navelor, Comisia prezintă fără întârziere un raport Parlamentului European și Consiliului. În raportul respectiv, Comisia examinează măsura globală respectivă din punctul de vedere al nivelului de ambiție, ținând seama de obiectivele Acordului de la Paris și de integritatea sa de mediu generală. Comisia examinează, de asemenea, orice aspect legat de posibila articulare sau aliniere a prezentului regulament cu măsura globală respectivă, inclusiv necesitatea de a evita dubla reglementare a emisiilor de GES generate de transportul maritim la nivelul Uniunii, precum și la nivel internațional.

După caz, raportul respectiv poate fi însoțit de o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament, în concordanță cu angajamentele Uniunii privind emisiile de GES la nivelul întregii economii și cu scopul de a menține integritatea de mediu și eficacitatea acțiunilor Uniunii în domeniul climei.

(6)   Comisia monitorizează punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește transportul maritim, în special pentru a detecta tentativele de evaziune, astfel încât să prevină astfel de comportamente într-un stadiu incipient, inclusiv în ceea ce privește regiunile ultraperiferice.

Rezultatele monitorizării se reflectă în raportul care trebuie întocmit o dată la doi ani, menționat la articolul 3gg alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE.

Articolul 31

Modificări aduse Directivei 2009/16/CE

La lista prevăzută în anexa IV la Directiva 2009/16/CE se adaugă următorul punct:

| „51. | Documentul de conformitate FuelEU emis în temeiul Regulamentului (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului (*1). |
| --- | --- |

„51.

Documentul de conformitate FuelEU emis în temeiul Regulamentului (UE) 2023/1805 al Parlamentului European și al Consiliului (*1).

*1

Articolul 32

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică începând cu 1 ianuarie 2025, cu excepția articolelor 8 și 9, care se aplică începând cu 31 august 2024.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Strasbourg, 13 septembrie 2023.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  JO C 152, 6.4.2022, p. 145.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 11 iulie 2023 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 25 iulie 2023.

2

(3)  Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit, Centrul Comun de Cercetare, Addamo, A., Calvo Santos, A., Guillén, J.et al., The EU blue economy report 2022, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2022, https://data.europa.eu/doi/10.2771/793264.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

4

(5)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2023/1804 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

6

(7)  Directiva (UE) 2023/959 a Parlamentului European și a Consiliului din 10 mai 2023 de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (JO L 130, 16.5.2023, p. 134).

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82
  ).

8

).

(9)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

9

(10)  Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

10

(11)  Directiva (UE) 2015/652 a Consiliului din 20 aprilie 2015 de stabilire a metodelor de calcul și a cerințelor de raportare în temeiul Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea benzinei și a motorinei (JO L 107, 25.4.2015, p. 26).

11

(12)  Regulamentul (UE) 2017/352 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2017 de stabilire a unui cadru privind furnizarea de servicii portuare și a normelor comune privind transparența financiară a porturilor (JO L 57, 3.3.2017, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

13

(14)  Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (JO L 364, 12.12.1992, p. 7).

14

(15)  Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2006 privind aplicarea Codului Internațional de Management al Siguranței pe teritoriul Comunității și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 3051/95 al Consiliului (JO L 64, 4.3.2006, p. 1).

15

(16)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

17

(18)  Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului (JO L 131, 28.5.2009, p. 57).

18

(19)  Directiva 2009/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind respectarea obligațiilor statelor de pavilion (JO L 131, 28.5.2009, p. 132).

19

(20)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unei scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

20

(21)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

21

(22)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

22

(23)  Directiva (UE) 2016/802 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi (JO L 132, 21.5.2016, p. 58).

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (JO L 208, 5.8.2002, p. 1).

24

(25)  Regulamentul (CE) nr. 2099/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 noiembrie 2002 de instituire a unui Comitet pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS) și de modificare a regulamentelor privind siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (JO L 324, 29.11.2002, p. 1).

25

---

ANEXA I

Metodologia de stabilire a intensității gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bord de către o navă

În scopul calculării intensității GES generate de energia utilizată la bord de către o navă, se aplică următoarea formulă, denumită ecuația (1):

| ) Ecuația (1) |
| --- |
| WtT | |
| TtW | |
| fvânt | Factor de recompensare pentru propulsia asistată de vânt |

Formula

WtT

Formula

TtW

Formula

fvânt

Factor de recompensare pentru propulsia asistată de vânt

În sensul ecuației (1), diferiții termeni și diferitele notații utilizate sunt prezentate în tabelul următor:

| Termen | Explicație |
| --- | --- |
| i | Indicele corespunzător tipurilor de combustibil furnizat navei în perioada de raportare |
| j | Indicele corespunzător unităților de consum al combustibilului de la bordul navei. În sensul prezentului regulament, unitățile de consum al combustibilului luate în considerare sunt motorul (motoarele) principal(e), motorul (motoarele) auxiliar(e), cazanele, pilele de combustie și incineratoarele de deșeuri |
| k | Indicele corespunzător punctelor de racordare la OPS |
| n | Numărul total de tipuri de combustibil furnizat navei în perioada de raportare |
| c | Numărul total de puncte de racordare la OPS |
| m | Numărul total de unități de consum al combustibilului |
| Mi,j | Masa combustibilului i consumat de unitatea de consum al combustibilului j [gFuel] |
| Ek | Energia electrică furnizată navei per punct de racordare la OPS k [MJ] |
| CO2echivalent WtT,i | Factorul de emisie de GES WtT pentru combustibilul i [gCO2echivalent/MJ] |
| | Factor de emisie de GES WtT asociat cu energie de electricitate furnizată navei la dană per punct de racordare la OPS k [gCO2echivalent/MJ] |
| LCVi | Putere calorifică netă a combustibilului i [MJ/gFuel] |
| RWDi | În cazul în care combustibilul este de origine nebiologică, se poate aplica un factor de recompensare de 2 începând cu 1 ianuarie 2025 până la 31 decembrie 2033. În celelalte cazuri RWDi = 1. |
| Calunecare j | Coeficientul combustibilului nears exprimat ca procent din masa combustibilului i consumat de unitatea de consum al combustibilului j [%] Calunecare include emisiile fugitive și generate de efectul de alunecare. |
| | Factorii de emisie de GES TtW per combustibil ars i în unitatea de consum al combustibilului j [gGHG/gFuel] |
| CO2echivalent,TtWi,j | Emisiile de CO2 echivalent TtW generate de combustibilul ars i în unitatea de consum al combustibilului j [gCO2echivalent/gFuel]





  Ecuația (2) |
| | Factorii de emisie de GES TtW per combustibil supus efectului de alunecare i pe parcursul curgerii către unitatea de consum al combustibilului j [gGHG/gFuel] |
| CO2echivalent,TtWalunecarei,j | Emisiile de CO2 echivalent TtW generate de combustibilul supus efectului de alunecare i pe parcursul curgerii către unitatea de unitatea de consum al combustibilului j [gCO2echivalent/gFuel]





  Unde: Csf CO2, și Csf N2O, = 0.
  CsfCH4j = 1. |
| | Potențialul de încălzire globală pentru CO2, CH4, N2O pentru o perioadă de peste 100 de ani, care sunt definite în Directiva (UE) 2018/2001, anexa V partea C punctul 4 |

Termen

Explicație

i

Indicele corespunzător tipurilor de combustibil furnizat navei în perioada de raportare

j

Indicele corespunzător unităților de consum al combustibilului de la bordul navei. În sensul prezentului regulament, unitățile de consum al combustibilului luate în considerare sunt motorul (motoarele) principal(e), motorul (motoarele) auxiliar(e), cazanele, pilele de combustie și incineratoarele de deșeuri

k

Indicele corespunzător punctelor de racordare la OPS

n

Numărul total de tipuri de combustibil furnizat navei în perioada de raportare

c

Numărul total de puncte de racordare la OPS

m

Numărul total de unități de consum al combustibilului

Mi,j

Masa combustibilului i consumat de unitatea de consum al combustibilului j [gFuel]

Ek

Energia electrică furnizată navei per punct de racordare la OPS k [MJ]

CO2echivalent WtT,i

Factorul de emisie de GES WtT pentru combustibilul i [gCO2echivalent/MJ]

Formula

Factor de emisie de GES WtT asociat cu energie de electricitate furnizată navei la dană per punct de racordare la OPS k [gCO2echivalent/MJ]

LCVi

Putere calorifică netă a combustibilului i [MJ/gFuel]

RWDi

În cazul în care combustibilul este de origine nebiologică, se poate aplica un factor de recompensare de 2 începând cu 1 ianuarie 2025 până la 31 decembrie 2033. În celelalte cazuri RWDi = 1.

Calunecare j

Coeficientul combustibilului nears exprimat ca procent din masa combustibilului i consumat de unitatea de consum al combustibilului j [%] Calunecare include emisiile fugitive și generate de efectul de alunecare.

Formula

Formula

Factorii de emisie de GES TtW per combustibil ars i în unitatea de consum al combustibilului j [gGHG/gFuel]

CO2echivalent,TtWi,j

Emisiile de CO2 echivalent TtW generate de combustibilul ars i în unitatea de consum al combustibilului j [gCO2echivalent/gFuel]

Formula

Ecuația (2)

Formula

Formula

Factorii de emisie de GES TtW per combustibil supus efectului de alunecare i pe parcursul curgerii către unitatea de consum al combustibilului j [gGHG/gFuel]

CO2echivalent,TtWalunecarei,j

Emisiile de CO2 echivalent TtW generate de combustibilul supus efectului de alunecare i pe parcursul curgerii către unitatea de unitatea de consum al combustibilului j [gCO2echivalent/gFuel]

Formula

Unde: Csf CO2, și Csf N2O, = 0.

CsfCH4j = 1.

Formula

Formula

Potențialul de încălzire globală pentru CO2, CH4, N2O pentru o perioadă de peste 100 de ani, care sunt definite în Directiva (UE) 2018/2001, anexa V partea C punctul 4

În sensul prezentului regulament, termenul
  Formula
  din numărătorul ecuației (1) este stabilit la valoarea zero.

Metoda pentru determinarea [Mi]

Masa de combustibil [Mi] se determină utilizând cantitatea raportată conform cadrului de raportare prevăzut în Regulamentul (UE) 2015/757 pentru călătoriile care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, pe baza metodologiei de monitorizare alese de societate.

Metoda de determinare a factorilor de emisie de GES WtT

Emisiile WtT se determină pe baza metodologiei cuprinse în prezenta anexă, astfel cum se prevede în ecuația (1).

Valorile implicite ale factorilor de emisie de GES WtT (CO2echivalentWtT,i) sunt incluse în anexa II.

În cazul combustibililor fosili, se utilizează numai valorile implicite specificate în anexa II.

Valorile reale pot fi utilizate cu condiția ca acestea să fie certificate în cadrul unui sistem recunoscut de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001 pentru biocombustibili, biogaz, RFNBO și combustibili pe bază de carbon reciclat sau, după caz, în conformitate cu dispozițiile relevante din actele juridice ale Uniunii pentru piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului, în aplicarea articolului 10 alineatul (4) din prezentul regulament.

Documentul privind operațiunea de buncheraj al combustibilului (BDN)

În conformitate cu reglementările existente din anexa VI la MARPOL, BDN este obligatorie, iar informațiile care trebuie incluse în BDN sunt specificate.

În sensul prezentului regulament:

| 1. | BDN care includ alți combustibili decât combustibilii fosili utilizați la bord, se completează cu următoarele informații referitoare la acești combustibili:






  — | puterea calorifică netă (LCV) [MJ/g], |
| --- | --- | --- |

1.

BDN care includ alți combustibili decât combustibilii fosili utilizați la bord, se completează cu următoarele informații referitoare la acești combustibili:

—

puterea calorifică netă (LCV) [MJ/g],

| — | pentru biocombustibili, valorile E stabilite în conformitate cu metodologiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, anexa V partea C și anexa VI partea B [gCO2echivalent/MJ] și dovezile aferente privind conformitatea cu normele stabilite în directiva respectivă pentru acești combustibili, identificând filiera de producție a combustibililor, |
| --- | --- |

—

pentru biocombustibili, valorile E stabilite în conformitate cu metodologiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, anexa V partea C și anexa VI partea B [gCO2echivalent/MJ] și dovezile aferente privind conformitatea cu normele stabilite în directiva respectivă pentru acești combustibili, identificând filiera de producție a combustibililor,

| — | pentru alți combustibili decât combustibilii fosili și biocombustibilii, factorul de emisie de GES WtT [gCO2echivalent/MJ] și certificatul aferent care identifică filiera de producție a combustibililor. |
| --- | --- |

—

pentru alți combustibili decât combustibilii fosili și biocombustibilii, factorul de emisie de GES WtT [gCO2echivalent/MJ] și certificatul aferent care identifică filiera de producție a combustibililor.

| 2. | În cazul amestecului de produse, informațiile cerute de prezentul regulament se furnizează pentru fiecare produs. |
| --- | --- |

2.

În cazul amestecului de produse, informațiile cerute de prezentul regulament se furnizează pentru fiecare produs.

Nota de livrare cu privire la energia electrică (EDN)

În sensul prezentului regulament, EDN relevante cu privire la energia electrică livrată navei conțin cel puțin următoarele informații:

| 1. | furnizorul: denumire, adresă, număr de telefon, adresă de e-mail, reprezentant; |
| --- | --- |

1.

furnizorul: denumire, adresă, număr de telefon, adresă de e-mail, reprezentant;

| 2. | nava beneficiară: numărul OMI (MMSI), denumirea navei, tipul navei, pavilionul, reprezentantul navei; |
| --- | --- |

2.

nava beneficiară: numărul OMI (MMSI), denumirea navei, tipul navei, pavilionul, reprezentantul navei;

| 3. | portul: denumire, amplasament (LOCODE), terminal/dană; |
| --- | --- |

3.

portul: denumire, amplasament (LOCODE), terminal/dană;

| 4. | punct de racordare la OPS: detalii privind punctul de racordare; |
| --- | --- |

4.

punct de racordare la OPS: detalii privind punctul de racordare;

| 5. | timpul de racordare OPS: data/ora începerii/finalizării; |
| --- | --- |

5.

timpul de racordare OPS: data/ora începerii/finalizării;

| 6. | energia furnizată: fracția de putere alocată punctului de alimentare (dacă este cazul) [kW], consumul de energie electrică (kWh) pentru perioada de facturare, informații privind puterea la vârf (dacă sunt disponibile); |
| --- | --- |

6.

energia furnizată: fracția de putere alocată punctului de alimentare (dacă este cazul) [kW], consumul de energie electrică (kWh) pentru perioada de facturare, informații privind puterea la vârf (dacă sunt disponibile);

| 7. | contorizarea. |
| --- | --- |

7.

contorizarea.

Metoda de determinare a factorilor de emisie de GES TtW

Emisiile de TtW se determină pe baza metodologiei cuprinse în prezenta anexă, astfel cum se prevede în ecuația (1) și în ecuația (2)

Valorile implicite ale factorilor de emisie de GES WtT (CO2echivalent,TtW,j) sunt incluse în anexa II.

În conformitate cu planul său de monitorizare menționat la articolul 8 și în urma evaluării de către verificator, o societate poate utiliza și alte metode, cum ar fi măsurarea directă a emisiilor de CO2 echivalent sau încercările în laborator, în cazul în care acestea îmbunătățesc precizia generală a calculului, în aplicarea articolului 10 alineatul (5).

Metoda de determinare a emisiilor fugitive și generate de efectul de alunecare TtW

Emisiile fugitive și generate de efectul de alunecare sunt emisii cauzate de cantitatea de combustibil care nu ajunge în camera de ardere a unității de ardere sau care nu este consumat de unitatea de consum al combustibilului deoarece acestea nu sunt arse, sunt evacuate sau scurse din sistem. În sensul prezentului regulament, emisiile fugitive și generate de efectul de alunecare sunt luate în considerare ca procent din masa combustibilului utilizat de unitatea de consum al combustibilului. Valorile implicite sunt cuprinse în anexa II.

Metode de determinare a factorilor de recompensare legați de propulsia asistată de vânt

În cazul în care propulsia asistată de vânt este instalată la bord, se poate aplica un factor de recompensare, determinat după cum urmează:

| Factor de recompensare pentru propulsia asistată de vânt – VÂNT (fvânt) | |
| --- | --- |
| 0,99 | 0,05 |
| 0,97 | 0,1 |
| 0,95 | ≥ 0,15 |

Factor de recompensare pentru propulsia asistată de vânt – VÂNT (fvânt)

Formula

0,99

0,05

0,97

0,1

0,95

≥ 0,15

Unde:

| — | Pvânt este puterea efectivă disponibilă a sistemelor de propulsie asistate de vânt și corespunde feff * Peff astfel cum este calculată în conformitate cu orientările din 2021 privind tratamentul tehnologiilor inovatoare în materie de eficiență energetică pentru calcularea și verificarea indicelui eficienței energetice de proiectare (EEDI) și a indicelui existent al eficienței energetice a navelor (EEXI) obținute (MEPC.1/Circ.896); |
| --- | --- |

—

Pvânt este puterea efectivă disponibilă a sistemelor de propulsie asistate de vânt și corespunde feff * Peff astfel cum este calculată în conformitate cu orientările din 2021 privind tratamentul tehnologiilor inovatoare în materie de eficiență energetică pentru calcularea și verificarea indicelui eficienței energetice de proiectare (EEDI) și a indicelui existent al eficienței energetice a navelor (EEXI) obținute (MEPC.1/Circ.896);

| — | PProp este puterea de propulsie a navei și corespunde PME astfel cum este definit în Orientările din 2018 privind metoda de calcul al EEDI obținut pentru navele noi [Rezoluția MEPC.364(79) a OMI] și în Orientările din 2021 privind metoda de calcul al EEXI [Rezoluția OMI MEPC.333 (76)]. În cazul în care este instalat (sunt instalate) un motor (motoare) cu arbore, PProp = PME + PPTI(i),arbore. |
| --- | --- |

—

PProp este puterea de propulsie a navei și corespunde PME astfel cum este definit în Orientările din 2018 privind metoda de calcul al EEDI obținut pentru navele noi [Rezoluția MEPC.364(79) a OMI] și în Orientările din 2021 privind metoda de calcul al EEXI [Rezoluția OMI MEPC.333 (76)]. În cazul în care este instalat (sunt instalate) un motor (motoare) cu arbore, PProp = PME + PPTI(i),arbore.

Indicele intensității GES generate de nave se calculează prin înmulțirea rezultatului ecuației (1) cu factorul de recompensare.

---

ANEXA II

Factorii de emisie impliciți

Factorii de emisie impliciți din tabelul de mai jos se utilizează pentru determinarea indicelui intensității GES menționat în anexa I la prezentul regulament, cu excepția cazului în care societățile se abat de la respectivii factori de emisie impliciți în aplicarea articolului 10 alineatele (4) și (5) din prezentul regulament.

În tabelul de mai jos:

| — | TBM este abrevierea pentru „To Be Measured” („Urmează să fie măsurat”) |
| --- | --- |

—

TBM este abrevierea pentru „To Be Measured” („Urmează să fie măsurat”)

| — | N/A înseamnă „Not Available” („Indisponibil”) |
| --- | --- |

—

N/A înseamnă „Not Available” („Indisponibil”)

| — | Liniuța înseamnă că nu se aplică |
| --- | --- |

—

Liniuța înseamnă că nu se aplică

| — | E se stabilește în conformitate cu metodologiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, în anexa V partea C și în anexa VI partea B. |
| --- | --- |

—

E se stabilește în conformitate cu metodologiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, în anexa V partea C și în anexa VI partea B.

În cazul în care într-o celulă se indică fie TBM, fie N/A, cu excepția cazului în care se demonstrează o valoare în conformitate cu articolul 10, se utilizează cea mai mare valoare implicită a clasei de combustibil din aceeași coloană.

În cazul în care, pentru o anumită clasă de combustibil, în toate celulele din aceeași coloană se indică fie TBM, fie N/A, cu excepția cazului în care se demonstrează o valoare în conformitate cu articolul 10, se utilizează valoarea implicită a filierei combustibililor fosili celei mai puțin favorabile. Prezenta regulă nu se aplică coloanei 9, în cazul în care TBM sau N/A se referă la valori care nu sunt disponibile pentru consumatorii de combustibil. În cazul în care nu există nicio valoare implicită, ar trebui utilizată o valoare certificată în conformitate cu articolul 10 alineatul (5).

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | WtT | TtW |
| Clasa de combustibil | Denumirea filierei | LCV | CO2echivalent WtT | Clasa unității de consum al combustibilului | | | | Calunecare

  Exprimat sub formă de % din masa carburantului utilizat de motor |
| Combustibili fosili | HFO
  ISO 8217 sortimentele RME până la RMK | 0,0405 | 13,5 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,114 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| LFO
  ISO 8217 sortimentele RMA până la RMD | 0,041 | 13,2 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,151 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| MDO
  MGO
  ISO 8217 sortimentele DMX până la DMB | 0,0427 | 14,4 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Combustibili fosili | GNL | 0,0491 | 18,5 | GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare) | 1,7 |
| GNL Diesel (turație redusă cu dublă alimentare) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| GPL | 0,046 | 7,8 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,030 butan
  3,000 propan | TBM | TBM | N/A |
| H2
  (gaze naturale) | 0,12 | 132 | Pile de combustie | 0 | 0 | - | - |
| Motor cu ardere internă | 0 | 0 | TBM |
| NH3
  (gaze naturale) | 0,0186 | 121 | Pile de combustie | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Motor cu ardere internă | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Metanol
  (gaz natural) | 0,0199 | 31,3 | Toate motoarele cu ardere internă | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Biocombustibili | Filierele de producție a etanolului prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | Valoarea stabilită în anexa III la Directiva (UE) 2018/2001 | | Toate motoarele cu ardere internă | 1,913 | TBM | TBM | - |
| Biomotorină
  Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | Toate motoarele cu ardere internă | 2,834 | TBM | TBM | - |
| Ulei vegetal hidrotratat (HVO)
  Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Biometan lichefiat utilizat drept combustibil pentru transport
  (Bio-GNL)
  Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare) | 1,7 |
| GNL Diesel (alimentare dublă) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| Filierele de producție a biometanolului prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | Toate motoarele cu ardere internă | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Alte filiere de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Biocombustibili | Bio-H2
  Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001 | Valoarea stabilită în anexa III la Directiva (UE) 2018/2001 | N/A | Pile de combustie | 0 | 0 | 0 | - |
| Motor cu ardere internă | 0 | 0 | TBM |
| Combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO)
  -
  e-combustibili | e-motorină | 0,0427 | Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001 | Toate motoarele cu ardere internă | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| e-metanol | 0,0199 | Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001 | Toate motoarele cu ardere internă | 1,375 | TBM | TBM | - |
| e-GNL | 0,0491 | Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001 | GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare) | 1,7 |
| GNL Diesel (alimentare dublă) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| e-H2 | 0,12 | Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001 | Pile de combustie | 0 | 0 | 0 | - |
| Motor cu ardere internă | 0 | 0 | TBM |
| e-NH3 | 0,0186 | N/A | Pile de combustie | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Motor cu ardere internă | 0 | N/A | TBM | N/A |
| e-GPL | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | N/A |
| e-DME | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | - |
| Altele | Energie electrică | - | MIXUL ENERGETIC AL UE | Alimentarea cu energie electrică de la mal (OPS) | - | - | - | - |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

WtT

TtW

Clasa de combustibil

Denumirea filierei

LCV

Formula

CO2echivalent WtT

Formula

Clasa unității de consum al combustibilului

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Calunecare

Exprimat sub formă de % din masa carburantului utilizat de motor

Combustibili fosili

HFO

ISO 8217 sortimentele RME până la RMK

0,0405

13,5

Toate motoarele cu ardere internă

3,114

0,00005

0,00018

-

LFO

ISO 8217 sortimentele RMA până la RMD

0,041

13,2

Toate motoarele cu ardere internă

3,151

0,00005

0,00018

-

MDO

MGO

ISO 8217 sortimentele DMX până la DMB

0,0427

14,4

Toate motoarele cu ardere internă

3,206

0,00005

0,00018

-

Combustibili fosili

GNL

0,0491

18,5

GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare)

2,750

0

0,00011

3,1

GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare)

1,7

GNL Diesel (turație redusă cu dublă alimentare)

0,2

LBSI

2,6

GPL

0,046

7,8

Toate motoarele cu ardere internă

3,030 butan

3,000 propan

TBM

TBM

N/A

H2

(gaze naturale)

0,12

132

Pile de combustie

0

0

-

-

Motor cu ardere internă

0

0

TBM

NH3

(gaze naturale)

0,0186

121

Pile de combustie

0

N/A

TBM

N/A

Motor cu ardere internă

0

N/A

TBM

N/A

Metanol

(gaz natural)

0,0199

31,3

Toate motoarele cu ardere internă

1,375

TBM

TBM

-

Biocombustibili

Filierele de producție a etanolului prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

Valoarea stabilită în anexa III la Directiva (UE) 2018/2001

Formula

Toate motoarele cu ardere internă

1,913

TBM

TBM

-

Biomotorină

Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

Toate motoarele cu ardere internă

2,834

TBM

TBM

-

Ulei vegetal hidrotratat (HVO)

Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

Toate motoarele cu ardere internă

3,115

0,00005

0,00018

-

Biometan lichefiat utilizat drept combustibil pentru transport

(Bio-GNL)

Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare)

2,750

0

0,00011

3,1

GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare)

1,7

GNL Diesel (alimentare dublă)

0,2

LBSI

2,6

Filierele de producție a biometanolului prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

Toate motoarele cu ardere internă

1,375

TBM

TBM

-

Alte filiere de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

Toate motoarele cu ardere internă

3,115

0,00005

0,00018

-

Biocombustibili

Bio-H2

Filierele de producție prevăzute de Directiva (UE) 2018/2001

Valoarea stabilită în anexa III la Directiva (UE) 2018/2001

N/A

Pile de combustie

0

0

0

-

Motor cu ardere internă

0

0

TBM

Combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO)

-

e-combustibili

e-motorină

0,0427

Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001

Toate motoarele cu ardere internă

3,206

0,00005

0,00018

-

e-metanol

0,0199

Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001

Toate motoarele cu ardere internă

1,375

TBM

TBM

-

e-GNL

0,0491

Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001

GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare)

2,750

0

0,00011

3,1

GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare)

1,7

GNL Diesel (alimentare dublă)

0,2

LBSI

2,6

e-H2

0,12

Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001

Pile de combustie

0

0

0

-

Motor cu ardere internă

0

0

TBM

e-NH3

0,0186

N/A

Pile de combustie

0

N/A

TBM

N/A

Motor cu ardere internă

0

N/A

TBM

N/A

e-GPL

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

e-DME

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

-

Altele

Energie electrică

-

MIXUL ENERGETIC AL UE

Alimentarea cu energie electrică de la mal (OPS)

-

-

-

-

În coloana 1 se specifică clasa de combustibili, și anume combustibili fosili, biocombustibili lichizi, biocombustibili gazoși și e-combustibili.

În coloana 2 se specifică denumirea sau filierele combustibililor relevanți din cadrul clasei.

Coloana 3 include puterea calorifică netă a combustibililor în [MJ/g]. Pentru biocombustibilii lichizi, valorile conținutului energetic în funcție de greutate (putere calorifică netă, MJ/kg) stabilite în anexa III la Directiva (UE) 2018/2001 se convertesc în [MJ/g] și se utilizează.

Coloana 4 include factorii de emisie de GES WtT în [gCO2echivalent/MJ].

| (a) | Pentru biocombustibilii lichizi, valorile implicite se calculează utilizând valorile E stabilite în conformitate cu metodologiile prevăzute în anexa V partea C la Directiva (UE) 2018/2001 pentru toți biocombustibilii lichizi cu excepția bio-GNL, și în anexa VI, partea B, la directiva respectivă pentru bio-GNL, precum și pe baza valorilor implicite pentru biocombustibilul specific utilizat drept combustibil pentru transport și pentru filiera de producție a acestuia, stabilite în anexa V, părțile D și E, la directiva respectivă pentru toți biocombustibilii lichizi cu excepția bio-GNL, și în anexa VI, partea D, la directiva respectivă, pentru bio-GNL. Cu toate acestea, valorile lui E trebuie ajustate prin scăderea raportului dintre valorile cuprinse în coloana 6 (Cf_CO2) și în coloana 3 (LCV). Acest lucru este necesar în temeiul prezentului regulament, care separă calculele WtT și TtW, pentru a evita dubla contabilizare a emisiilor; |
| --- | --- |

(a)

Pentru biocombustibilii lichizi, valorile implicite se calculează utilizând valorile E stabilite în conformitate cu metodologiile prevăzute în anexa V partea C la Directiva (UE) 2018/2001 pentru toți biocombustibilii lichizi cu excepția bio-GNL, și în anexa VI, partea B, la directiva respectivă pentru bio-GNL, precum și pe baza valorilor implicite pentru biocombustibilul specific utilizat drept combustibil pentru transport și pentru filiera de producție a acestuia, stabilite în anexa V, părțile D și E, la directiva respectivă pentru toți biocombustibilii lichizi cu excepția bio-GNL, și în anexa VI, partea D, la directiva respectivă, pentru bio-GNL. Cu toate acestea, valorile lui E trebuie ajustate prin scăderea raportului dintre valorile cuprinse în coloana 6 (Cf_CO2) și în coloana 3 (LCV). Acest lucru este necesar în temeiul prezentului regulament, care separă calculele WtT și TtW, pentru a evita dubla contabilizare a emisiilor;

| (b) | Pentru RFNBO și alți combustibili care nu sunt menționați la litera (a) și care trebuie luați în considerare în scopul menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament, valorile implicite trebuie calculate fie utilizând metodologia din actul delegat menționat la articolul 28 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001, fie, dacă este cazul, o metodologie similară, dacă este definită în temeiul unui act juridic al Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului, în temeiul articolului 10 alineatele (1) și (2) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

Pentru RFNBO și alți combustibili care nu sunt menționați la litera (a) și care trebuie luați în considerare în scopul menționat la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament, valorile implicite trebuie calculate fie utilizând metodologia din actul delegat menționat la articolul 28 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/2001, fie, dacă este cazul, o metodologie similară, dacă este definită în temeiul unui act juridic al Uniunii privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului, în temeiul articolului 10 alineatele (1) și (2) din prezentul regulament.

În coloana 5 se specifică principalele tipuri/clase de unități de consum al combustibilului, cum ar fi motoare cu ardere internă (ICE) Diesel sau Otto în 2 sau 4 timpi, motoare cu ardere săracă și aprindere prin scânteie (Lean-burn spark ignited - LBSI), pile de combustie etc.

Coloana 6 conține factorul de emisie Cf pentru CO2 în [gCO2/gfuel]. Se utilizează valorile factorilor de emisie specificate în Regulamentul (UE) 2015/757. Pentru toți combustibilii care nu sunt incluși în Regulamentul (UE) 2015/757, sunt specificate în tabel valorile implicite.

Coloana 7 conține factorul de emisie Cf pentru metan în [gCH4/gfuel]. Pentru combustibilii GNL, Cf pentru metan este stabilit la valoarea zero.

Coloana 8 include factorul de emisie Cf pentru protoxid de azot în [gN2O/gfuel].

În coloana 9 se specifică partea din combustibil pierdută ca măsură a emisiilor fugitive și generate de efectul de alunecare (Calunecare) exprimată sub formă de % din masa combustibilului utilizat de unitatea specifică de consum al combustibilului. Pentru combustibili precum GNL pentru care există emisii fugitive și generate de efectul de alunecare, cantitatea de emisii fugitive și generate de efectul de alunecare, astfel cum este prezentată în tabel, este exprimată sub formă de % din masa combustibilului utilizat (coloana 9). Valorile pentru Calunecare din tabel se calculează la 50 % din sarcina maximă a motorului.

---

ANEXA III

Cerințe generale pentru tehnologiile cu emisii zero

Următorul tabel neexhaustiv identifică tipurile de tehnologii, precum și cerințele generale privind exploatarea lor, astfel încât acestea să fie considerate tehnologii cu emisii zero în sensul articolului 3 punctul (7).

| Tipuri de tehnologie | Cerințe generale de funcționare |
| --- | --- |
| Pile de combustie | Energia furnizată de pilele de combustie de la bord cu un combustibil sau cu un sistem care garantează că, atunci când este utilizată pentru a furniza energie, nu eliberează în atmosferă niciuna dintre emisiile menționate la articolul 3 punctul 7 |
| Stocarea energiei electrice la bord | Energia electrică furnizată de sistemele de stocare a energiei electrice de la bord încărcate anterior prin:






  — | generarea de energie electrică la bord pe mare |

Tipuri de tehnologie

Cerințe generale de funcționare

Pile de combustie

Energia furnizată de pilele de combustie de la bord cu un combustibil sau cu un sistem care garantează că, atunci când este utilizată pentru a furniza energie, nu eliberează în atmosferă niciuna dintre emisiile menționate la articolul 3 punctul 7

Stocarea energiei electrice la bord

Energia electrică furnizată de sistemele de stocare a energiei electrice de la bord încărcate anterior prin:

—

generarea de energie electrică la bord pe mare

| — | încărcarea bateriei de la țărm |
| --- | --- |

—

încărcarea bateriei de la țărm

| — | schimb de baterii |
| --- | --- |

—

schimb de baterii

Generarea de energie electrică la bord din energie eoliană și solară

Energie electrică furnizată de surse regenerabile de energie la bord, care fie alimentează direct rețeaua navei, fie încarcă dispozitivul intermediar de stocare a energiei electrice la bord

Energia electrică furnizată de tehnologiile de la bord care nu sunt specificate în acest tabel și care ating nivelul de emisii zero, în sensul articolului 3 punctul (7), poate fi adăugată la acest tabel prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 6 alineatul (6).

Îndeplinirea cerințelor generale indicate mai sus și la articolul 6 alineatul (6) pentru alte tehnologii, precum și a criteriilor detaliate de acceptare specificate în actele de punere în aplicare menționate la articolul 6 alineatul (7) trebuie dovedită prin documentația relevantă.

---

ANEXA IV

Formule de calcul al bilanțului de conformitate și al penalităților FuelEU prevăzute la articolul 23 alineatul (2)

A.   Formule de calcul al bilanțului de conformitate al navei

| (a) | În scopul calculării bilanțului de conformitate al unei nave pentru intensitatea GES, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2), se aplică următoarea formulă:






  Bilanț de conformitate [gCO2 echivalent] = | (GHGIEvizată- GHGIEreală) x [



  ] |
| --- | --- | --- |

(a)

În scopul calculării bilanțului de conformitate al unei nave pentru intensitatea GES, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (2), se aplică următoarea formulă:

Bilanț de conformitate [gCO2 echivalent] =

Formula

Unde:

| gCO2echivalent | Grame de CO2 echivalent |
| --- | --- |
| GHGIEvizată | Limita intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) |
| GHGIEreală | Media anuală a intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, calculată pentru perioada de raportare relevantă |

gCO2echivalent

Grame de CO2 echivalent

GHGIEvizată

Limita intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2)

GHGIEreală

Media anuală a intensității GES generate de energia utilizată la bordul unei nave, calculată pentru perioada de raportare relevantă

Pentru orice navă cu clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă, societatea poate solicita, până la 31 decembrie 2034, excluderea consumului suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

Pentru orice navă cu clasa de gheață IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă, societatea poate solicita excluderea consumului suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale navei.

Pentru ambele cazuri în care consumul suplimentar de energie este exclus, pentru calcularea bilanțului de conformitate de mai sus, valorile Mi se înlocuiesc cu masa ajustată a combustibilului MiA definită în anexa V, iar valoarea GHGIEreală care trebuie utilizată pentru calcularea bilanțului de conformitate se recalculează cu valorile corespunzătoare ale MiA.

| (b) | În scopul calculării bilanțului de conformitate al unei nave în ceea ce privește obiectivul secundar pentru RFNBO prevăzut la articolul 5 alineatul (3), se aplică următoarea formulă:






  CBRFNBO[MJ] = | |
| --- | --- | --- |

(b)

În scopul calculării bilanțului de conformitate al unei nave în ceea ce privește obiectivul secundar pentru RFNBO prevăzut la articolul 5 alineatul (3), se aplică următoarea formulă:

CBRFNBO[MJ] =

Formula

Unde:

| CBRFNBO | Bilanțul de conformitate în MJ al obiectivului secundar pentru RFNBO menționat la articolul 5 alineatul (3) |
| --- | --- |
| | Suma anuală a energiei utilizate din RFNBO și/sau din combustibili care asigură reduceri echivalente ale emisiilor de GES menționate la articolul 5 |

CBRFNBO

Bilanțul de conformitate în MJ al obiectivului secundar pentru RFNBO menționat la articolul 5 alineatul (3)

Formula

Suma anuală a energiei utilizate din RFNBO și/sau din combustibili care asigură reduceri echivalente ale emisiilor de GES menționate la articolul 5

B.   Formula de calcul al penalităților FuelEU prevăzute la articolul 23 alineatul (2)

Cuantumul penalităților FuelEU prevăzute la articolul 23 alineatul (2) se calculează după cum urmează:

| (a) | Penalitatea FuelEU în ceea ce privește bilanțul de conformitate pentru intensitatea GES a navei în conformitate cu articolul 4 alineatul (2)






  PenalitateaFuelEU = | |
| --- | --- | --- |

(a)

Penalitatea FuelEU în ceea ce privește bilanțul de conformitate pentru intensitatea GES a navei în conformitate cu articolul 4 alineatul (2)

PenalitateaFuelEU =

Formula

| 1. | Penalitatea FuelEU | 2. | Este în EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. | |Bilanțul de conformitate| | 4. | Este valoarea absolută a bilanțului de conformitate |
| 5. | 41 000 | 6. | Este 1 tonă metrică de VLSFO, ceea ce este echivalent cu 41 000 MJ |
| 7. | 2 400 | 8. | Este cuantumul care trebuie plătit în EUR per tonă metrică echivalentă de VLSFO |

1.

Penalitatea FuelEU

2.

Este în EUR

3.

|Bilanțul de conformitate|

4.

Este valoarea absolută a bilanțului de conformitate

5.

41 000

6.

Este 1 tonă metrică de VLSFO, ceea ce este echivalent cu 41 000 MJ

7.

2 400

8.

Este cuantumul care trebuie plătit în EUR per tonă metrică echivalentă de VLSFO

| (b) | Penalitatea FuelEU în ceea ce privește obiectivul secundar pentru RFNBO în conformitate cu articolul 5 alineatul (3)
  În cazul în care

  , cuantumul penalității FuelEU, astfel cum este menționată la articolul 23 alineatul (2), se calculează după cum urmează:






  Penalitatea FuelEU (RFNBO) = | |
| --- | --- | --- |

(b)

Penalitatea FuelEU în ceea ce privește obiectivul secundar pentru RFNBO în conformitate cu articolul 5 alineatul (3)

În cazul în care
  Formula
  , cuantumul penalității FuelEU, astfel cum este menționată la articolul 23 alineatul (2), se calculează după cum urmează:

Penalitatea FuelEU (RFNBO) =

Formula

| 9. | Penalitatea FuelEU | 10. | Este în EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. | CBRFNBO | 12. | Este valoarea bilanțului de conformitate pentru RFNBO |
| 13. | Dp | 14. | Diferența de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili compatibili cu instalația navelor |
| 15. | 41 000 | 16. | Este 1 tonă metrică de VLSFO, ceea ce este echivalent cu 41 000 MJ |

9.

Penalitatea FuelEU

10.

Este în EUR

11.

CBRFNBO

12.

Este valoarea bilanțului de conformitate pentru RFNBO

13.

Dp

14.

Diferența de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili compatibili cu instalația navelor

15.

41 000

16.

Este 1 tonă metrică de VLSFO, ceea ce este echivalent cu 41 000 MJ

---

ANEXA V

Calcularea masei ajustate a combustibilului pentru navigarea în condiții de gheață

Prezenta anexă descrie modul de calcul al:

| — | consumului suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave cu clasa de gheață IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă |
| --- | --- |

—

consumului suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave cu clasa de gheață IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă

| — | consumului suplimentar de energie de către o navă cu clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă din cauza navigării în condiții de gheață |
| --- | --- |

—

consumului suplimentar de energie de către o navă cu clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă din cauza navigării în condiții de gheață

| — | masei ajustate [Mi A] după deducerea energiei suplimentare, alocată fiecărui combustibil i |
| --- | --- |

—

masei ajustate [Mi A] după deducerea energiei suplimentare, alocată fiecărui combustibil i

Energia suplimentară ca urmare a clasei de gheață

Consumul suplimentar de energie în virtutea caracteristicilor tehnice ale unei nave cu clasa de gheață IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă se calculează după cum urmează:

| | |
| --- | --- |

Formula

Unde:

| Ecălătorii, total | reprezintă energia totală consumată pentru toate călătoriile și; |
| --- | --- |
| Esuplimentară datorată condițiilor de gheață | reprezintă consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață. |

Ecălătorii, total

reprezintă energia totală consumată pentru toate călătoriile și;

Esuplimentară datorată condițiilor de gheață

reprezintă consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

Energia totală consumată pentru toate călătoriile se calculează după cum urmează:

| | |
| --- | --- |

Formula

Unde:

| Mi, călătorii, | total reprezintă masa de combustibil i consumat pentru toate călătoriile care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și; |
| --- | --- |
| LCVi | reprezintă puterea calorifică netă a combustibilului i. |

Mi, călătorii,

total reprezintă masa de combustibil i consumat pentru toate călătoriile care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și;

LCVi

reprezintă puterea calorifică netă a combustibilului i.

Energia suplimentară datorată navigării în condiții de gheață

Consumul suplimentar de energie de către o navă cu clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă ca urmare a navigării în condiții de gheață se calculează după cum urmează:

| | |
| --- | --- |

Formula

Unde:

| Ecălătorii, ape deschise | reprezintă energia consumată în timpul călătoriilor în ape deschise și; |
| --- | --- |
| Ecălătorii, condiții de gheață, ajustată | reprezintă energia ajustată consumată în condiții de gheață. |
| Esuplimentară datorată condițiilor de gheață | nu poate fi mai mare decât |

Ecălătorii, ape deschise

reprezintă energia consumată în timpul călătoriilor în ape deschise și;

Ecălătorii, condiții de gheață, ajustată

reprezintă energia ajustată consumată în condiții de gheață.

Esuplimentară datorată condițiilor de gheață

nu poate fi mai mare decât
  Formula

Energia consumată pentru călătoriile care includ numai navigare în ape deschise se calculează după cum urmează:

| | |
| --- | --- |

Formula

Unde:

| Ecălătorii, condiții de gheață | reprezintă energia consumată pentru navigarea în condiții de gheață, calculată după cum urmează: |
| --- | --- |
| | |

Ecălătorii, condiții de gheață

reprezintă energia consumată pentru navigarea în condiții de gheață, calculată după cum urmează:

Formula

Unde:

| Mi, călătorii, condiții de gheață | reprezintă masa combustibilului i consumat pentru navigarea în condiții de gheață, în cadrul domeniului de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

Mi, călătorii, condiții de gheață

reprezintă masa combustibilului i consumat pentru navigarea în condiții de gheață, în cadrul domeniului de aplicare al prezentului regulament.

Consumul ajustat de energie datorat navigării în condiții de gheață se calculează după cum urmează:

| | |
| --- | --- |

Formula

Unde:

| Dcondiții de gheață | reprezintă distanța totală parcursă navigând în condiții de gheață care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |
| | este consumul de energie aferent distanței parcurse în ape deschise, calculat după cum urmează: |
| | |

Dcondiții de gheață

reprezintă distanța totală parcursă navigând în condiții de gheață care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Formula

este consumul de energie aferent distanței parcurse în ape deschise, calculat după cum urmează:

Formula

Unde:

| Ecălătorii, condiții de gheață | reprezintă consumul de energie atunci când se navighează în condiții de gheață și |
| --- | --- |
| Dtotal | este distanța agregată anuală parcursă care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |

Ecălătorii, condiții de gheață

reprezintă consumul de energie atunci când se navighează în condiții de gheață și

Dtotal

este distanța agregată anuală parcursă care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Energia totală suplimentară aferentă gheții datorată clasei de gheață și navigării în condiții de gheață

| | |
| --- | --- |

Formula

Masa ajustată [Mi,A]

Societatea alocă cantitatea suplimentară totală de energie aferentă gheții Ei suplimentară gheață pentru diferiții combustibili i utilizați în cursul anului, în următoarele condiții:

| | Σ Ei suplimentară gheață = E suplimentară gheață |
| --- | --- |

Σ Ei suplimentară gheață = E suplimentară gheață

Pentru fiecare combustibil i,

| | |
| --- | --- |

Formula

Masa ajustată a combustibilului [Mi A] se calculează după cum urmează:

| | |
| --- | --- |

Formula

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/101

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1806 AL COMISIEI

din 20 septembrie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/73 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 14 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză sunt supuse unor taxe antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză sunt supuse unor taxe antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 al Comisiei (2).

| (2) | Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., cod adițional TARIC (3) C419, o societate supusă unui nivel al taxei antidumping de 24,2 % pentru „Alte societăți care au cooperat în cadrul anchetei antidumping [cu excepția societăților care fac obiectul nivelului taxei compensatorii paralele pentru toate celelalte societăți în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/72]”, a informat Comisia, la 21 noiembrie 2022, că și-a schimbat denumirea în Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., cod adițional TARIC (3) C419, o societate supusă unui nivel al taxei antidumping de 24,2 % pentru „Alte societăți care au cooperat în cadrul anchetei antidumping [cu excepția societăților care fac obiectul nivelului taxei compensatorii paralele pentru toate celelalte societăți în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/72]”, a informat Comisia, la 21 noiembrie 2022, că și-a schimbat denumirea în Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de taxa antidumping care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară. |
| --- | --- |

(3)

Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de taxa antidumping care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară.

| (4) | Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de societăți care nu au fost investigate de Comisie. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de societăți care nu au fost investigate de Comisie.

| (5) | În consecință, această schimbare a denumirii nu afectează constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 și, în special, nivelul taxei antidumping aplicabil. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, această schimbare a denumirii nu afectează constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 și, în special, nivelul taxei antidumping aplicabil.

| (6) | Schimbarea denumirii trebuie să intre în vigoare de la data la care societatea și-a schimbat denumirea, și anume 22 septembrie 2022. Comisia a cerut solicitantului să confirme dacă această dată este corectă. |
| --- | --- |

(6)

Schimbarea denumirii trebuie să intre în vigoare de la data la care societatea și-a schimbat denumirea, și anume 22 septembrie 2022. Comisia a cerut solicitantului să confirme dacă această dată este corectă.

| (7) | Având în vedere aspectele prezentate în considerentele de mai sus, Comisia a estimat că este adecvat să modifice Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 pentru a reflecta schimbarea denumirii societății căreia i-a fost atribuit anterior codul adițional TARIC C419. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere aspectele prezentate în considerentele de mai sus, Comisia a estimat că este adecvat să modifice Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 pentru a reflecta schimbarea denumirii societății căreia i-a fost atribuit anterior codul adițional TARIC C419.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 se modifică după cum urmează:

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419” |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419”

se înlocuiește cu:

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419” |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419”

(2)   Codul adițional TARIC C419 atribuit anterior Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. se aplică Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. începând cu 22 septembrie 2022. Orice taxă definitivă plătită pentru importurile de produse fabricate de Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. în plus față de taxa antidumping stabilită la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 în ceea ce privește Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. se rambursează sau se remite în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/73 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (JO L 16, 18.1.2019, p. 108).

2

(3)  Tariful Integrat al Uniunii Europene.

3

---

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/103

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1807 AL COMISIEI

din 21 septembrie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/72 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză sunt supuse unor taxe compensatorii definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză sunt supuse unor taxe compensatorii definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei (2).

| (2) | Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., cod adițional TARIC (3) C419, o societate supusă unui nivel al taxei compensatorii de 9,2 %, a informat Comisia la 21 noiembrie 2022 că și-a schimbat denumirea în Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., cod adițional TARIC (3) C419, o societate supusă unui nivel al taxei compensatorii de 9,2 %, a informat Comisia la 21 noiembrie 2022 că și-a schimbat denumirea în Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de taxa pentru „Alte societăți cooperante enumerate în anexa I” care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară. |
| --- | --- |

(3)

Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de taxa pentru „Alte societăți cooperante enumerate în anexa I” care îi era aplicată sub denumirea sa anterioară.

| (4) | Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de societăți care nu au fost investigate de Comisie. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că schimbarea denumirii a fost înregistrată în mod corespunzător la autoritățile competente și nu a avut ca rezultat nicio nouă relație cu alte grupuri de societăți care nu au fost investigate de Comisie.

| (5) | În consecință, această schimbare a denumirii nu afectează constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 și, în special, nivelul taxei compensatorii aplicabil. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, această schimbare a denumirii nu afectează constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 și, în special, nivelul taxei compensatorii aplicabil.

| (6) | Schimbarea denumirii trebuie să intre în vigoare de la data la care societatea și-a schimbat denumirea, și anume 22 septembrie 2022. Comisia a cerut solicitantului să confirme dacă această dată este corectă. |
| --- | --- |

(6)

Schimbarea denumirii trebuie să intre în vigoare de la data la care societatea și-a schimbat denumirea, și anume 22 septembrie 2022. Comisia a cerut solicitantului să confirme dacă această dată este corectă.

| (7) | Având în vedere aspectele prezentate în considerentele de mai sus, Comisia a estimat că este adecvat să modifice Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 pentru a reflecta schimbarea denumirii societății căreia i-a fost atribuit anterior codul adițional TARIC C419. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere aspectele prezentate în considerentele de mai sus, Comisia a estimat că este adecvat să modifice Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 pentru a reflecta schimbarea denumirii societății căreia i-a fost atribuit anterior codul adițional TARIC C419.

| (8) | În conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) 2016/1037, măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) 2016/1037, măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 se modifică după cum urmează:

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419” |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419”

se înlocuiește cu:

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419” |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419”

(2)   Codul adițional TARIC C419 atribuit anterior Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. se aplică Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. începând cu 22 septembrie 2022. Orice taxă definitivă plătită pentru importurile de produse fabricate de Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. în plus față de taxa compensatorie stabilită la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 în ceea ce privește Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. se rambursează sau se remite în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (JO L 16, 18.1.2019, p. 5).

2

(3)  Tariful Integrat al Uniunii Europene.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

4

---

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/105

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1808 AL COMISIEI

din 21 septembrie 2023

de stabilire a modelului pentru furnizarea informațiilor referitoare la planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului în caz de amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății în conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/2371 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2371 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE (1), în special articolul 7 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2022/2371 stabilește mecanisme și structuri vizând coordonarea pregătirii pentru amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății și a răspunsului la aceste amenințări, inclusiv raportarea privind planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2022/2371 stabilește mecanisme și structuri vizând coordonarea pregătirii pentru amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății și a răspunsului la aceste amenințări, inclusiv raportarea privind planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului.

| (2) | În temeiul articolului 7 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371, statele membre trebuie să prezinte Comisiei și agențiilor și organelor relevante ale Uniunii, până la 27 decembrie 2023 și, ulterior, o dată la 3 ani, un raport actualizat privind planificarea și punerea în aplicare la nivel național și, după caz, la nivel interregional transfrontalier, a prevenirii, pregătirii și răspunsului. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 7 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371, statele membre trebuie să prezinte Comisiei și agențiilor și organelor relevante ale Uniunii, până la 27 decembrie 2023 și, ulterior, o dată la 3 ani, un raport actualizat privind planificarea și punerea în aplicare la nivel național și, după caz, la nivel interregional transfrontalier, a prevenirii, pregătirii și răspunsului.

| (3) | Articolul 7 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371 stabilește informațiile privind planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului pe care statele membre trebuie să le furnizeze Comisiei și agențiilor și organelor relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 7 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371 stabilește informațiile privind planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului pe care statele membre trebuie să le furnizeze Comisiei și agențiilor și organelor relevante ale Uniunii.

| (4) | În temeiul articolului 7 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371, la fiecare 3 ani, Comisia trebuie să pună la dispoziția Comitetului pentru securitate sanitară (CSS) informațiile primite în cadrul unui raport elaborat în colaborare cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și cu alte agenții și organe relevante ale Uniunii. Raportul respectiv trebuie să includă profiluri de țară pentru monitorizarea progreselor înregistrate și elaborarea planurilor de acțiune în vederea remedierii lacunelor identificate la nivel național, cu privire la care Comisia poate emite recomandări generale, luând în considerare rezultatele evaluării prevăzute la articolul 8 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 7 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371, la fiecare 3 ani, Comisia trebuie să pună la dispoziția Comitetului pentru securitate sanitară (CSS) informațiile primite în cadrul unui raport elaborat în colaborare cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și cu alte agenții și organe relevante ale Uniunii. Raportul respectiv trebuie să includă profiluri de țară pentru monitorizarea progreselor înregistrate și elaborarea planurilor de acțiune în vederea remedierii lacunelor identificate la nivel național, cu privire la care Comisia poate emite recomandări generale, luând în considerare rezultatele evaluării prevăzute la articolul 8 din regulamentul menționat.

| (5) | În temeiul articolului 7 alineatul (2) al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371, pe baza raportului respectiv, Comisia trebuie să inițieze o discuție în cadrul CSS privind progresele înregistrate și lacunele în materie de pregătire. O prezentare generală a recomandărilor raportului se publică pe site-ul de internet al Comisiei și pe site-ul de internet al ECDC. |
| --- | --- |

(5)

În temeiul articolului 7 alineatul (2) al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul (UE) 2022/2371, pe baza raportului respectiv, Comisia trebuie să inițieze o discuție în cadrul CSS privind progresele înregistrate și lacunele în materie de pregătire. O prezentare generală a recomandărilor raportului se publică pe site-ul de internet al Comisiei și pe site-ul de internet al ECDC.

| (6) | Este necesar ca modelul chestionarului care trebuie să fie utilizat de către statele membre atunci când furnizează informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din regulamentul menționat să garanteze relevanța lor pentru obiectivele identificate la alineatul respectiv, precum și comparabilitatea lor, evitând totodată orice duplicare a informațiilor solicitate și transmise. Modelul a fost elaborat în strânsă colaborare cu Grupul de lucru în materie de pregătire al CSS, cu participarea activă a majorității statelor membre, a direcțiilor generale relevante ale Comisiei, a ECDC și a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS). Modelul a fost pus în concordanță, dacă a fost posibil, cu Raportul de autoevaluare al statelor-părți (SPAR) prevăzut în Regulamentul sanitar internațional (2005). |
| --- | --- |

(6)

Este necesar ca modelul chestionarului care trebuie să fie utilizat de către statele membre atunci când furnizează informațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din regulamentul menționat să garanteze relevanța lor pentru obiectivele identificate la alineatul respectiv, precum și comparabilitatea lor, evitând totodată orice duplicare a informațiilor solicitate și transmise. Modelul a fost elaborat în strânsă colaborare cu Grupul de lucru în materie de pregătire al CSS, cu participarea activă a majorității statelor membre, a direcțiilor generale relevante ale Comisiei, a ECDC și a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS). Modelul a fost pus în concordanță, dacă a fost posibil, cu Raportul de autoevaluare al statelor-părți (SPAR) prevăzut în Regulamentul sanitar internațional (2005).

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se adoptă modelul care trebuie să fie utilizat de statele membre atunci când furnizează informațiile cu privire la planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului în caz de amenințări transfrontaliere grave la adresa sănătății în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2022/2371, astfel cum este prevăzut în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 314, 6.12.2022, p. 26.

1

---

ANEXĂ

Cuprins

| A. | Capacitățile prevăzute în Regulamentul sanitar internațional (RSI) din 2005 | 108 |
| --- | --- | --- |

A.

| 1. | Instrumente de politică, juridice și normative pentru punerea în aplicare a Regulamentului sanitar internațional (RSI) din 2005 | 108 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finanțare | 109 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Laborator | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Supraveghere | 113 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Resurse umane | 114 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Gestionarea situațiilor de urgență sanitară | 115 |
| --- | --- | --- |

6.

| Gestionarea răspunsului în caz de urgență sanitară | 115 |
| --- | --- |

| Gestionarea logistică și a lanțului de aprovizionare în situații de urgență | 118 |
| --- | --- |

| 7. | Furnizarea de servicii de sănătate | 121 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Comunicarea riscurilor | 124 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Punctele de acces și serviciile de sănătate la frontieră | 125 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Boli zoonotice și amenințări generate de mediu, inclusiv cele cauzate de climă | 126 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Incidente de natură chimică | 127 |
| --- | --- | --- |

11.

| B. | Capacități suplimentare prevăzute în Regulamentul (UE) 2022/2371 | 129 |
| --- | --- | --- |

B.

| 12. | Rezistența la antimicrobiene (RAM) și infecțiile asociate asistenței medicale (IAAM) | 129 |
| --- | --- | --- |

12.

| RAM | 129 |
| --- | --- |

| Infecțiile asociate asistenței medicale (IAAM) | 134 |
| --- | --- |

| 13. | Funcții de coordonare și sprijin la nivelul Uniunii | 135 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Dezvoltarea cercetării și evaluări care fundamentează și accelerează pregătirea pentru situații de urgență | 137 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Elemente de redresare | 139 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Acțiunile întreprinse pentru a acoperi lacunele constatate în punerea în aplicare a planurilor de prevenire, pregătire și răspuns | 139 |
| --- | --- | --- |

16.

| C. | Altele | 141 |
| --- | --- | --- |

C.

A.   CAPACITĂȚILE PREVĂZUTE ÎN REGULAMENTUL SANITAR INTERNAȚIONAL (RSI) din 2005

1.   Instrumente de politică, juridice și normative pentru punerea în aplicare a Regulamentului sanitar internațional (RSI) din 2005

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.1.1 | În ceea ce privește instrumentele juridice ale statului dumneavoastră membru pentru planificarea pregătirii și a răspunsului, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 |
| | nivel |
| Instrumentele juridice nu includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică | 1 |
| Instrumentele juridice includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică | 2 |
| Instrumentele juridice includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică. În plus, instrumentele juridice includ și coordonarea cu sectoarele responsabile de infrastructura esențială în cursul unei urgențe de sănătate publică | 3 |
| Instrumentele juridice includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică. În plus, instrumentele juridice includ și coordonarea cu sectoarele responsabile de infrastructura esențială în cursul unei urgențe de sănătate publică. Mai mult, pregătirea operațională a acestor instrumente juridice a fost testată în ultimii 3 ani | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, există un mecanism de examinare și de revizuire a instrumentelor juridice (dacă este necesar, pe baza recomandărilor formulate în urma testelor) | 5 |
| — | Dacă ați selectat nivelul 5: țara dumneavoastră a revizuit instrumentele juridice în ultimii 3 ani? (da/nu)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să încărcați linkurile relevante (opțional pentru statele membre): |

Întrebare

Indicator

A.1.1

În ceea ce privește instrumentele juridice ale statului dumneavoastră membru pentru planificarea pregătirii și a răspunsului, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

nivel

Instrumentele juridice nu includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică

1

Instrumentele juridice includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică

2

Instrumentele juridice includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică. În plus, instrumentele juridice includ și coordonarea cu sectoarele responsabile de infrastructura esențială în cursul unei urgențe de sănătate publică

3

Instrumentele juridice includ coordonarea între nivelurile de guvernare naționale, regionale și locale în cursul unei urgențe de sănătate publică. În plus, instrumentele juridice includ și coordonarea cu sectoarele responsabile de infrastructura esențială în cursul unei urgențe de sănătate publică. Mai mult, pregătirea operațională a acestor instrumente juridice a fost testată în ultimii 3 ani

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, există un mecanism de examinare și de revizuire a instrumentelor juridice (dacă este necesar, pe baza recomandărilor formulate în urma testelor)

5

—

Dacă ați selectat nivelul 5: țara dumneavoastră a revizuit instrumentele juridice în ultimii 3 ani? (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să încărcați linkurile relevante (opțional pentru statele membre):

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.1.2

În cazul unei urgențe de sănătate publică, instrumentele juridice ale țării dumneavoastră pentru punerea în aplicare a RSI 2005 atribuie un proces decizional clar, care poate cuprinde una sau mai multe autorități? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

Nu se aplică (N/A)

2.   Finanțare

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.2.1 | În ceea ce privește planificarea statelor membre de a testa resursele financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 sau N/A |
| | nivel |
| Statul membru nu poate răspunde la întrebare [la nivel statal central] | N/A |
| Nu există planuri de testare a resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății în următorii 3 ani | 1 |
| Există planuri de testare a resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății în următorii 3 ani, dar aceste teste se efectuează ad hoc | 2 |
| Există planuri de testare a resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății, iar aceste teste vor fi efectuate periodic | 3 |
| Testarea resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății a fost și continuă să fie efectuată periodic | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, recomandările formulate în urma testelor au fost puse în aplicare, iar planurile corespunzătoare au fost examinate și revizuite | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.2.1

În ceea ce privește planificarea statelor membre de a testa resursele financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5 sau N/A

nivel

Statul membru nu poate răspunde la întrebare [la nivel statal central]

N/A

Nu există planuri de testare a resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății în următorii 3 ani

1

Există planuri de testare a resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății în următorii 3 ani, dar aceste teste se efectuează ad hoc

2

Există planuri de testare a resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății, iar aceste teste vor fi efectuate periodic

3

Testarea resurselor financiare pentru finanțarea de urgență a acțiunilor de răspuns la amenințările la adresa sănătății a fost și continuă să fie efectuată periodic

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, recomandările formulate în urma testelor au fost puse în aplicare, iar planurile corespunzătoare au fost examinate și revizuite

5

—

Observații suplimentare:

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel central, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și de existența unor lacune sau provocări

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați:

A.2.2

Ministerul Sănătății și Ministerul Finanțelor din statul dumneavoastră membru dispun de proceduri specifice pentru coordonarea politicilor și a activităților în cazul unei urgențe de sănătate publică? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să oferiți detalii: (de exemplu, reuniuni periodice, grup operativ comun sau grup de lucru, orientări și măsuri de reglementare etc.) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să oferiți detalii: (de exemplu, reuniuni periodice, grup operativ comun sau grup de lucru, orientări și măsuri de reglementare etc.)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

3.   Laborator

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.3.1 | Vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru în ceea ce privește extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică: | Indicator
  1 – 5 |
| | Nivel |
| Nu există niciun plan și nicio organizație (1) pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică | 1 |
| Sunt în curs de elaborare un plan și o organizație pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică | 2 |
| Există un plan și o organizație pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică, însă planul nu a fost testat în ultimii 3 ani | 3 |
| Există un plan și o organizație pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică, iar acest plan a fost testat în cadrul unui test de rezistență în ultimii 3 ani | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, sistemul a fost revizuit în mod corespunzător | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.3.1

Vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru în ceea ce privește extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică:

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu există niciun plan și nicio organizație (1) pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică

1

Sunt în curs de elaborare un plan și o organizație pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică

2

Există un plan și o organizație pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică, însă planul nu a fost testat în ultimii 3 ani

3

Există un plan și o organizație pentru extinderea capacității de testare în laborator în cazul unei urgențe de sănătate publică, iar acest plan a fost testat în cadrul unui test de rezistență în ultimii 3 ani

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, sistemul a fost revizuit în mod corespunzător

5

—

Observații suplimentare:

A.3.2

Vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru în ceea ce privește implementarea unor noi teste de amplificare a acizilor nucleici (nucleic acid amplification-based tests – NAATs) și a unor sisteme de laborator asociate adaptate în cazul apariției unui nou agent patogen cu potențial pandemic:

Indicator

1 – 5

Nivel

În cadrul statului meu membru, nu ar fi posibile implementarea de noi NAATs și adaptarea sistemelor de laborator asociate în termen de 6 luni.

1

> 3 – 6 luni

2

> 1 – 3 luni

3

2 – 4 săptămâni

4

< 2 săptămâni

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.3.3

Vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru în cazul unei urgențe de sănătate publică cu potențial pandemic care necesită testări pe scară largă

Indicator

1 – 5 sau N/A

Nivel

Statul dumneavoastră membru nu poate furniza un răspuns din cauza dificultăților de cuantificare a capacității de a efectua NAATs în funcție de aceste niveluri

N/A

În cazul unei urgențe de sănătate publică și în cazul în care este disponibil un NAAT validat, ar fi posibilă extinderea serviciilor de NAAT în scop diagnostic la o capacitate de testare săptămânală prin eșantionare care să corespundă unui procent de până la 0,01 % din populația statului meu membru

1

În cazul unei urgențe sanitare și în cazul în care este disponibil un NAAT validat, ar fi posibilă extinderea serviciilor de NAAT în scop diagnostic la o capacitate săptămânală de testare prin eșantionare care să corespundă unui procent de 0,01 – 0,1 % din populația statului meu membru

2

În cazul unei urgențe sanitare și în cazul în care este disponibil un NAAT validat, ar fi posibilă extinderea serviciilor de NAAT în scop diagnostic la o capacitate săptămânală de testare prin eșantionare corespunzătoare unui procent de 0,1 – 1 % din populația statului meu membru

3

În cazul unei urgențe sanitare și în cazul în care este disponibil un NAAT validat, ar fi posibilă extinderea serviciilor de NAAT în scop diagnostic la o capacitate săptămânală de testare prin eșantionare corespunzătoare unui procent de 1 – 2 % din populația statului meu membru

4

În cazul unei urgențe sanitare și în cazul în care este disponibil un NAAT validat, ar fi posibilă extinderea serviciilor de NAAT în scop diagnostic la o capacitate săptămânală de testare prin eșantionare corespunzătoare unui procent > 2 % din populația statului meu membru

5

| — | Dacă ați răspuns „N/A”, vă rugăm să cuantificați capacitatea NAAT în conformitate cu propunerea dumneavoastră: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „N/A”, vă rugăm să cuantificați capacitatea NAAT în conformitate cu propunerea dumneavoastră:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.3.4

Statul dumneavoastră membru are acces la surse suplimentare în ceea ce privește capacitățile laboratoarelor pentru serviciile de diagnosticare în cazul în care este necesară o sporire a capacităților (de exemplu, laboratoare de cercetare sau veterinare etc.)? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați dacă accesul este asigurat printr-un acord formal sau ad hoc. |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați dacă accesul este asigurat printr-un acord formal sau ad hoc.

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.3.5

Statul dumneavoastră membru are capacitatea de a raporta rezultatele testelor de laborator pentru supravegherea la nivel național prin intermediul unui sistem electronic de raportare? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, este acest sistem de raportare în măsură să gestioneze informațiile de testare pe scară largă? (da/nu) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, este acest sistem de raportare în măsură să gestioneze informațiile de testare pe scară largă? (da/nu)

| — | Dacă ați răspuns „da”, este acest sistem de raportare în măsură să integreze date din diferite surse în ceea ce privește capacitățile laboratoarelor (de exemplu, activități de cercetare, spitale, laboratoare comerciale sau veterinare etc.)? (da/nu) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, este acest sistem de raportare în măsură să integreze date din diferite surse în ceea ce privește capacitățile laboratoarelor (de exemplu, activități de cercetare, spitale, laboratoare comerciale sau veterinare etc.)? (da/nu)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.3.6

Vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru are acces la laboratoare cu un nivel înalt de biosecuritate, și anume laboratoare de nivel 3 sau 4 de biosecuritate:

Statul dumneavoastră membru are acces la un laborator de nivel 3 de biosecuritate? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „nu”, statul dumneavoastră membru a încheiat un acord formal cu o altă țară din UE/SEE pentru acest serviciu? (da/nu) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, statul dumneavoastră membru a încheiat un acord formal cu o altă țară din UE/SEE pentru acest serviciu? (da/nu)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

Statul dumneavoastră membru are acces la un laborator de nivel 4 de biosecuritate (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „nu”, țara dumneavoastră a încheiat un acord formal cu un alt stat membru al UE/SEE pentru acest serviciu? (da/nu) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, țara dumneavoastră a încheiat un acord formal cu un alt stat membru al UE/SEE pentru acest serviciu? (da/nu)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

N/A

A.3.7

Statul dumneavoastră membru are capacitatea de a caracteriza un nou agent patogen prin secvențiere de nouă generație (Next Generation Sequencing –- NGS)? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, datele provenite din NGS pentru supravegherea națională sunt raportate prin intermediul unui sistem electronic de raportare? (da/nu) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, datele provenite din NGS pentru supravegherea națională sunt raportate prin intermediul unui sistem electronic de raportare? (da/nu)

| — | Dacă ați răspuns „nu”, țara dumneavoastră a încheiat un acord cu un alt stat membru? (da/nu).






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați statul membru: |
| --- | --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, țara dumneavoastră a încheiat un acord cu un alt stat membru? (da/nu).

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați statul membru:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.3.8

Statul dumneavoastră membru dispune de o unitate dedicată validării dispozitivelor nou introduse pentru depistarea unui nou agent patogen? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

4.   Supraveghere

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.4.1 | Sistemul de supraveghere a infecțiilor respiratorii acute din statul dumneavoastră membru vizează toate nivelurile de asistență medicală? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |

Întrebare

Indicator

A.4.1

Sistemul de supraveghere a infecțiilor respiratorii acute din statul dumneavoastră membru vizează toate nivelurile de asistență medicală? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.4.2

Sistemele de supraveghere a infecțiilor respiratorii acute (Acute Respiratory Infection – ARI), a sindromului pseudogripal (Influenza-Like Illness – ILI) și a infecțiilor respiratorii acute severe (Severe Acute Respiratory Infections – SARI) sunt automatizate (2) în statul dumneavoastră membru? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.4.3

Sistemul de supraveghere a infecțiilor respiratorii din statul dumneavoastră membru ar putea să se extindă în timpul unei pandemii (de exemplu, să crească numărul de puncte de raportare, volumul de date colectate, promptitudinea raportării etc.)? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.4.4

Statul dumneavoastră membru este în măsură să monitorizeze următorii indicatori în mod continuu și pe întregul teritoriu al țării, în timpul unei urgențe de sănătate publică (și anume ținând seama de capacitățile extinse și/sau de noile contexte)?

N/A

da/nu

Capacitatea în materie de paturi spitalicești

Capacitatea în materie de unități de terapie intensivă din spitale

Capacitatea în materie de camere de primiri urgențe din spitale

Utilizarea spitalelor

Capacitatea de testare

Capacitatea de depistare a contacților

Altele, vă rugăm să descrieți

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.4.5

Dispune țara dumneavoastră de un sistem de monitorizare în apele reziduale a agenților patogeni respiratori? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.4.6

Dispune țara dumneavoastră de planuri și infrastructuri pentru evaluarea promptă și continuă a unei amenințări de pandemie, și anume pentru a evalua:

N/A

da/nu

Transmisibilitatea, calea de transmitere, rata efectivă de reproducere

Gravitatea

Corelațiile imunologice privind protecția

Eficacitatea vaccinurilor

Traiectoriile de răspândire a epidemiei și impactul acesteia determinate prin modelare matematică

Altele, vă rugăm să precizați:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

5.   Resurse umane

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.5.1 | În cazul unei urgențe de sănătate publică asociată, în ceea ce privește o posibilă creștere bruscă a cererii de resurse umane, vă rugăm să indicați nivelul statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 sau N/A |
| | | Servicii spitalicești | Servicii de asistență medicală primară ambulatorie | Servicii de laborator (în afara spitalelor) | Alte servicii de sănătate publică |
| N/A | Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central | | | | |
| Nivelul 1 | Nu există niciun mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică | | | | |
| Nivelul 2 | Nu există niciun mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică, dar există un plan de lucru pentru elaborarea unei strategii de implementare a unui astfel de mecanism în următorii 3 ani | | | | |
| Nivelul 3 | Există un mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică, dar el nu este un instrument operațional structurat și nici nu este actualizat în mod regulat | | | | |
| Nivelul 4 | Există un mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică care cuprinde un instrument operațional structurat actualizat în mod regulat, iar participanții sunt instruiți periodic | | | | |
| Nivelul 5 | Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, acest mecanism este testat pentru a-i asigura funcționarea | | | | |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.5.1

În cazul unei urgențe de sănătate publică asociată, în ceea ce privește o posibilă creștere bruscă a cererii de resurse umane, vă rugăm să indicați nivelul statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Servicii spitalicești

Servicii de asistență medicală primară ambulatorie

Servicii de laborator (în afara spitalelor)

Alte servicii de sănătate publică

N/A

Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central

Nivelul 1

Nu există niciun mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică

Nivelul 2

Nu există niciun mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică, dar există un plan de lucru pentru elaborarea unei strategii de implementare a unui astfel de mecanism în următorii 3 ani

Nivelul 3

Există un mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică, dar el nu este un instrument operațional structurat și nici nu este actualizat în mod regulat

Nivelul 4

Există un mecanism care să asigure o suplimentare majoră a resurselor umane în cazul unei urgențe de sănătate publică care cuprinde un instrument operațional structurat actualizat în mod regulat, iar participanții sunt instruiți periodic

Nivelul 5

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, acest mecanism este testat pentru a-i asigura funcționarea

—

Observații suplimentare:

Țara dumneavoastră nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să indicați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să indicați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să oferiți explicații |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să oferiți explicații

A.5.2

Vă rugăm să precizați dacă regiunile din statul dumneavoastră membru au încheiat acorduri pentru a primi/face schimb de sprijin în materie de resurse umane în sectorul sănătății în caz de nevoie? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

6.   Gestionarea situațiilor de urgență sanitară

Gestionarea răspunsului în caz de urgență sanitară

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.6.1 | În ceea ce privește planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului statului dumneavoastră membru la urgențele de sănătate publică, vă rugăm să precizați dacă țara dumneavoastră utilizează:






  — | Un plan generic de prevenire, pregătire și răspuns? (da/nu) |

Întrebare

Indicator

A.6.1

În ceea ce privește planificarea prevenirii, pregătirii și răspunsului statului dumneavoastră membru la urgențele de sănătate publică, vă rugăm să precizați dacă țara dumneavoastră utilizează:

—

Un plan generic de prevenire, pregătire și răspuns? (da/nu)

| — | Documente echivalente? (da/nu)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

Documente echivalente? (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Altele, vă rugăm să descrieți: |
| --- | --- |

—

Altele, vă rugăm să descrieți:

N/A

A.6.2

În ceea ce privește stabilirea profilului de risc în situații de urgență sanitară și planurile specifice de răspuns la epidemii, vă rugăm să indicați nivelul statului dumneavoastră membru:

Indicator

1-5

Nivel

Nu există un mecanism uzual de stabilire a profilului de risc în situații de urgență sanitară pentru amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății

1

Există un mecanism uzual de stabilire a profilului de risc în situații de urgență sanitară pentru amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății

2

Există un mecanism uzual de stabilire a profilului de risc în situații de urgență sanitară pentru amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății, iar stabilirea profilului se realizează cel puțin o dată la 3 ani

3

Există un mecanism uzual de stabilire a profilului de risc în situații de urgență sanitară pentru amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății, iar stabilirea profilului se realizează cel puțin o dată la 3 ani și au fost elaborate planuri specifice pentru aceste amenințări

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, aceste planuri au fost testate și revizuite în funcție de necesități

5

| — | Observații suplimentare:






  — | Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior, vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru dispune de un plan care vizează disponibilitatea și utilizarea (și anume dezvoltarea, fabricarea, achiziționarea, constituirea de stocuri și distribuția) unor mijloace medicale de contracarare (MCM) specifice amenințării în ceea ce privește: |
| --- | --- | --- |

—

Observații suplimentare:

—

Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior, vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru dispune de un plan care vizează disponibilitatea și utilizarea (și anume dezvoltarea, fabricarea, achiziționarea, constituirea de stocuri și distribuția) unor mijloace medicale de contracarare (MCM) specifice amenințării în ceea ce privește:

Dezvoltarea (da/nu)

Fabricarea (da/nu)

Achiziționarea (da/nu)

Constituirea de stocuri (da/nu)

Distribuția (da/nu)

Altele:

Boli transmisibile cu potențial epidemic sau pandemic

Amenințări generate de agenți chimici și biologici

Agenți cu rezistență multiplă la medicamente într-o situație de criză

| — | Dacă ați răspuns „da” la oricare dintre cele enumerate mai sus, vă rugăm să precizați agenții care prezintă motive de îngrijorare și mijloacele medicale de contracarare conexe: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da” la oricare dintre cele enumerate mai sus, vă rugăm să precizați agenții care prezintă motive de îngrijorare și mijloacele medicale de contracarare conexe:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

A.6.3

În ceea ce privește planul (planurile) specific(e) de răspuns la epidemii al (ale) statului dumneavoastră membru, vă rugăm să indicați planul (planurile) care au fost elaborat(e) și, dacă este posibil, să furnizați linkul către planul (planurile) specific(e) de răspuns la epidemii:

N/A

A.6.4

În ceea ce privește sistemul național de gestionare a incidentelor sau o structură echivalentă, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu există un sistem de gestionare a incidentelor sau un sistem echivalent care să conecteze sectorul sănătății publice cu sectoarele implicate în planificarea pregătirii și răspunsului în materie de sănătate

1

Nu există un sistem de gestionare a incidentelor sau un sistem echivalent care să conecteze sectorul sănătății publice cu sectoarele implicate în planificarea pregătirii și răspunsului în materie de sănătate, însă există un plan de creare a unui astfel de sistem în următorii 3 ani

2

Există un sistem de gestionare a incidentelor sau un sistem echivalent care conectează sectorul sănătății publice cu sectoarele implicate în planificarea pregătirii și răspunsului în materie de sănătate, dar el nu a fost testat sau a fost testat cu mai mult de 3 ani în urmă

3

Există un sistem de gestionare a incidentelor sau un sistem echivalent care conectează sectorul sănătății publice cu sectoarele implicate în planificarea pregătirii și răspunsului în materie de sănătate și el a fost testat în ultimii 3 ani

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, sistemul de gestionare a incidentelor are capacitatea de a-și adapta structura/ierarhia de comandă și control (de exemplu, componența sa, în funcție de natura unui eveniment potențial)

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.6.5

În ceea ce privește punerea în aplicare și evaluarea măsurilor de sănătate publică și sociale și în cazul unei urgențe de sănătate publică, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu există niciun mecanism de luare a deciziilor pentru punerea în aplicare a măsurilor de sănătate publică și sociale în timpul unei urgențe de sănătate publică

1

Există un mecanism de sprijinire a procesului decizional pentru punerea în aplicare a măsurilor de sănătate publică și sociale în timpul unei urgențe de sănătate publică, dar caracterul multidisciplinar și transsectorial nu este pe deplin definit

2

Există un mecanism pentru punerea în aplicare a măsurilor de sănătate publică și sociale în timpul unei urgențe de sănătate publică, iar caracterul multidisciplinar și transsectorial este pe deplin definit

3

Există un mecanism pentru punerea în aplicare a măsurilor de sănătate publică și sociale în timpul unei urgențe de sănătate publică care este multidisciplinar și transsectorial și include dispoziții pentru evaluarea promptitudinii și a eficacității intervențiilor nefarmaceutice (Non Pharmaceutical Interventions – NPI)

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, acest mecanism a fost testat în ultimii 3 ani

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.6.6

În ceea ce privește dispozițiile privind ajutorul reciproc transfrontalier din planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e), vă rugăm să indicați nivelul corespunzător al \statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Nivel

Nu se poate răspunde la întrebare deoarece statul membru nu dispune de un plan de pregătire și răspuns sau de un document (documente) echivalent(e)

N/A

Planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e) nu include (includ) ajutorul reciproc transfrontalier

1

Planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e) include (includ) ajutorul reciproc transfrontalier

2

Planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e) include (includ) ajutorul reciproc transfrontalier, iar acesta (acestea) a (au) fost testat(e) împreună cu cel puțin un stat membru

3

Planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e) include (includ) ajutorul reciproc transfrontalier, iar acesta (acestea) a (au) fost testat(e) împreună cu cel puțin un stat membru și a (au) fost actualizat(e), după caz

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, informațiile referitoare la ajutorul reciproc transfrontalier, precum și rezultatele testelor comunicate în cadrul Comitetului pentru securitate sanitară (CSS)

5

| — | Observații suplimentare:






  — | Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior, vă rugăm să precizații tipul de ajutor reciproc transfrontalier inclus și cu care stat membru: |
| --- | --- | --- |

—

Observații suplimentare:

—

Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior, vă rugăm să precizații tipul de ajutor reciproc transfrontalier inclus și cu care stat membru:

Țara/grupul de state membre (vă rugăm să precizați):

Tipul de ajutor reciproc transfrontalier (vă rugăm să precizați):

| — | Dacă ați selectat nivelul 3 sau un nivel superior, vă rugăm să enumerați statele membre și tipul de ajutor reciproc transfrontalier care a fost testat: |
| --- | --- |

—

Dacă ați selectat nivelul 3 sau un nivel superior, vă rugăm să enumerați statele membre și tipul de ajutor reciproc transfrontalier care a fost testat:

Țara/grupul de țări (vă rugăm să precizați):

Tipul de ajutor reciproc transfrontalier (vă rugăm să precizați):

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați:

A.6.7

Planul de pregătire și răspuns al statului dumneavoastră membru sau documentul (documentele) echivalent(e) asigură mecanisme naționale specifice de coordonare (3) pentru pregătire și răspuns în cazul unui scenariu de contaminare intenționată? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, structura de guvernanță pentru răspuns, dintre sectorul sănătății și alte sectoare esențiale pentru gestionarea răspunsului, este clară și definită? (da/nu)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați sectorul care coordonează acțiunile de răspuns: |
| --- | --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, structura de guvernanță pentru răspuns, dintre sectorul sănătății și alte sectoare esențiale pentru gestionarea răspunsului, este clară și definită? (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați sectorul care coordonează acțiunile de răspuns:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

N/A

Gestionarea logistică și a lanțului de aprovizionare în situații de urgență

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| Cererea și oferta de mijloace medicale de contracarare esențiale |
| A.6.8 | Statul dumneavoastră membru a identificat mijloacele medicale de contracarare esențiale pentru pregătirea și răspunsul la amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, există o listă? (da/nu)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați un hyperlink sau lista însăși. (Vă rugăm să includeți un hyperlink către aceste mijloace medicale de contracarare, clasificate în funcție de amenințări specifice, dacă este posibil.) |

Întrebare

Indicator

Cererea și oferta de mijloace medicale de contracarare esențiale

A.6.8

Statul dumneavoastră membru a identificat mijloacele medicale de contracarare esențiale pentru pregătirea și răspunsul la amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, există o listă? (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați un hyperlink sau lista însăși. (Vă rugăm să includeți un hyperlink către aceste mijloace medicale de contracarare, clasificate în funcție de amenințări specifice, dacă este posibil.)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

  În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

N/A

A.6.9

În ceea ce privește politicile sau planurile naționale pentru monitorizarea ofertei și estimarea cererii de mijloace medicale de contracarare esențiale, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu sunt prevăzute politici sau planuri naționale pentru monitorizarea ofertei și estimarea cererii de mijloace medicale de contracarare esențiale

1

Sunt în curs de examinare politici sau planuri naționale pentru monitorizarea ofertei și estimarea cererii de mijloace medicale de contracarare esențiale

2

Există politici sau planuri naționale pentru monitorizarea ofertei și estimarea cererii de mijloace medicale de contracarare esențiale

3

Există politici sau planuri naționale pentru monitorizarea ofertei și estimarea cererii de mijloace medicale de contracarare esențiale, care sunt revizuite, evaluate și actualizate periodic

4

Există politici sau planuri naționale pentru monitorizarea ofertei și estimarea cererii de mijloace medicale de contracarare esențiale, care sunt revizuite, evaluate și actualizate periodic, inclusiv o analiză a lacunelor în materie de cerere și ofertă

5

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați detalii cu privire la modul în care politicile și planurile naționale monitorizează oferta și estimează cererea: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați detalii cu privire la modul în care politicile și planurile naționale monitorizează oferta și estimează cererea:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

A.6.10

În ceea ce privește includerea unor dispoziții în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) sau în mecanismele de reducere a vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu mijloace medicale de contracarare esențiale, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu sunt prevăzute dispoziții în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) sau în mecanismele de reducere a vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu mijloace medicale de contracarare esențiale

1

Sunt în curs de examinare dispozițiile din planul de pregătire și răspuns sau din documentul (documentele) echivalent(e) sau din mecanismul echivalent de reducere a vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu mijloace de contracarare esențiale

2

Există dispoziții în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) sau în mecanismul de reducere a vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu mijloace medicale de contracarare esențiale. Totuși, aceste dispoziții nu sunt încă puse în aplicare

3

Există dispoziții în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) sau în mecanismul de reducere a vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu mijloace medicale de contracarare esențiale. Totuși, numai unele dintre aceste dispoziții sunt puse în aplicare sau sunt în curs de punere în aplicare

4

Există dispoziții în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) sau în mecanismul de reducere a vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu mijloace medicale de contracarare esențiale. Toate aceste dispoziții sunt puse în aplicare

5

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați detalii cu privire la politicile naționale: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați detalii cu privire la politicile naționale:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

Producția de mijloace medicale de contracarare

A.6.11

Vă rugăm să indicați mijloacele medicale de contracarare esențiale menționate la punctul A.6.8 care sunt produse în prezent în statul dumneavoastră membru, după cum urmează:

N/A

Tipul de producție

Informații referitoare la produs (în cazul materiilor prime sau al componentelor, vă rugăm să adăugați, în plus, informații privind mijloacele medicale de contracarare pentru care sunt necesare produsele)

Informații privind operatorul economic, inclusiv adresa

Procesul de producție complet, inclusiv materii prime/componente/principii active

Produsele finite; vă rugăm să precizați mijloacele medicale de contracarare, producătorul produsului finit și furnizorii esențiali (inclusiv locul) pe care se bazează producția

Producția de materii prime/componente/principii active esențiale pentru mijloacele medicale de contracarare: vă rugăm să precizați producătorul și mijloacele medicale de contracarare relevante pentru care sunt necesare aceste materiale în cadrul procesului de fabricație.

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

A.6.12

Statul dumneavoastră membru dispune de măsuri existente sau planificate pentru a se asigura că fabricarea mijloacelor medicale de contracarare necesare în situații de criză poate fi extinsă în timp util în perioade de criză, de exemplu prin intermediul unor contracte de rezervare de produse sau de capacități sau prin intermediul altor mecanisme? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o listă a mijloacelor medicale de contracarare specifice și a tipului de acord: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o listă a mijloacelor medicale de contracarare specifice și a tipului de acord:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

N/A

Stocuri strategice
   (4)

A.6.13

Statul dumneavoastră membru deține stocuri strategice naționale de mijloace medicale de contracarare? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați:






  — | mijloacele medicale de contracarare incluse în stoc: |
| --- | --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați:

—

mijloacele medicale de contracarare incluse în stoc:

| — | tipul de stoc (virtual/fizic): |
| --- | --- |

—

tipul de stoc (virtual/fizic):

| — | dimensiunea stocului |
| --- | --- |

—

dimensiunea stocului

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați modul în care gestionați stocul dumneavoastră și dacă există cerințe pentru utilizarea mijloacelor medicale de contracarare din stoc: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați modul în care gestionați stocul dumneavoastră și dacă există cerințe pentru utilizarea mijloacelor medicale de contracarare din stoc:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

În conformitate cu articolul 346 alineatul (1) din Tratat, niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale

N/A

7.   Furnizarea de servicii de sănătate

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.7.1 | Planul de prevenire, pregătire și răspuns al statului dumneavoastră membru sau documentul (documentele) echivalent(e) prevede (prevăd) o evaluare prospectivă a impactului potențial al unei urgențe sanitare asupra continuității serviciilor de asistență medicală? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |

Întrebare

Indicator

A.7.1

Planul de prevenire, pregătire și răspuns al statului dumneavoastră membru sau documentul (documentele) echivalent(e) prevede (prevăd) o evaluare prospectivă a impactului potențial al unei urgențe sanitare asupra continuității serviciilor de asistență medicală? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.7.2

În cazul unei urgențe de sănătate publică care generează o creștere a cererii de servicii de asistență medicală și o potențială scădere disponibilității a personalului medical, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Servicii spitalicești

Servicii de asistență medicală primară ambulatorie

Servicii de laborator (în afara spitalelor)

Alte servicii de sănătate publică

N/A

Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central

Nivelul 1

Statul dumneavoastră membru nu dispune de un plan operațional specific pentru asigurarea continuității serviciilor de asistență medicală

Nivelul 2

Statul dumneavoastră membru dispune de un plan operațional specific pentru asigurarea continuității serviciilor de asistență medicală

Nivelul 3

Statul dumneavoastră membru dispune de un plan operațional specific pentru asigurarea continuității serviciilor de asistență medicală, dar acesta nu a fost testat în ultimii 3 ani

Nivelul 4

Statul dumneavoastră membru dispune de un plan operațional specific pentru asigurarea continuității serviciilor de asistență medicală, iar acesta a fost testat în ultimii 3 ani

Nivelul 5

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, recomandările formulate în urma testării au fost puse în aplicare, iar planul operațional a fost examinat și revizuit

| — | Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior, vă rugăm să precizați dacă planul include un mecanism de stabilire a priorităților/flexibilitate în ceea ce privește furnizarea serviciilor de asistență medicală pentru a asigura o continuitate suficientă a îngrijirii? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, acest mecanism este permanent sau ad hoc? |
| --- | --- | --- |

—

Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior, vă rugăm să precizați dacă planul include un mecanism de stabilire a priorităților/flexibilitate în ceea ce privește furnizarea serviciilor de asistență medicală pentru a asigura o continuitate suficientă a îngrijirii? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, acest mecanism este permanent sau ad hoc?

| — | Dacă ați răspuns „da”, mecanismul a fost testat în ultimii 3 ani și există o dispoziție privind testarea periodică? |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, mecanismul a fost testat în ultimii 3 ani și există o dispoziție privind testarea periodică?

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați

A.7.3

Vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru asigură coordonarea interdisciplinară a gestionării crizelor între toți actorii din cadrul sistemului de sănătate (de exemplu, serviciile spitalicești, serviciile de salvare, alte servicii de sănătate publică, serviciile de asistență medicală primară ambulatorie, farmaciile, serviciile de laborator, serviciile de îngrijire/recuperare)? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.7.4

În ceea ce privește planurile de asigurare a continuității activității din statul dumneavoastră membru pentru furnizorii de servicii medicale în cazul unui eveniment perturbator, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător țării dumneavoastră:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Nivel

Statul membru nu poate răspunde la întrebare [la nivel statal central]

N/A

Nu există orientări/recomandări la nivel național pentru planurile de asigurare a continuității activității (sau specificații echivalente, cum ar fi planurile pentru situații neprevăzute) în scopul asigurării continuității serviciilor de asistență medicală

1

Există orientări/recomandări la nivel național pentru planurile de asigurare a continuității activității (sau specificații echivalente, cum ar fi planurile pentru situații neprevăzute) în scopul asigurării continuității serviciilor de asistență medicală

2

Există orientări/recomandări la nivel național pentru planurile de asigurare a continuității activității (sau specificații echivalente, cum ar fi planurile pentru situații neprevăzute) în scopul asigurării continuității serviciilor de asistență medicală, iar aceste orientări/recomandări au fost examinate și revizuite în ultimii 3 ani

3

Există orientări/recomandări la nivel național pentru planurile de asigurare a continuității activității (sau specificații echivalente, cum ar fi planurile pentru situații neprevăzute) în scopul asigurării continuității serviciilor de asistență medicală, iar aceste orientări/recomandări au fost examinate și revizuite în ultimii 3 ani pe baza unei abordări multisectoriale

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, toate serviciile de asistență medicală pun în aplicare orientările/recomandările de la nivel național pentru planurile de asigurare a continuității activității

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați

A.7.5

Vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru impune spitalelor să aibă un plan de alertă și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) (5) pentru a fi pregătite în cazul unor urgențe de sănătate publică care ar putea afecta capacitatea și funcționarea spitalelor? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă planurile includ instrucțiuni cu privire la modul de menținere a îngrijirii pacienților în cazul unui deficit (personal medical, stoc medical, centre de tratament) sau al unei defecțiuni tehnice (de exemplu, energie, apă, echipamentele informatice): |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă planurile includ instrucțiuni cu privire la modul de menținere a îngrijirii pacienților în cazul unui deficit (personal medical, stoc medical, centre de tratament) sau al unei defecțiuni tehnice (de exemplu, energie, apă, echipamentele informatice):

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă aceste planuri sau documente echivalente sunt testate periodic: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă aceste planuri sau documente echivalente sunt testate periodic:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați:

N/A

A.7.6

Statul dumneavoastră membru are capacitatea de a cartografia serviciile de asistență medicală disponibile imediat în cazul unei urgențe de sănătate publică? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.7.7

Planul de prevenire, pregătire și răspuns al statului dumneavoastră membru sau documentul (documentele) echivalent(e) include (includ) acorduri cu alte țări și/sau dispoziții privind transferul pacienților în scop medical și/sau al echipelor medicale mobile în alte țări? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să enumerați țările implicate: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să enumerați țările implicate:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

8.   Comunicarea riscurilor

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.8.1 | În ceea ce privește comunicarea riscurilor, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător țării dumneavoastră: | Indicator
  1 – 5 sau N/A |
| | nivel |
| Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central | N/A |
| Nu există un plan național separat pentru comunicarea riscurilor sau o secțiune pentru comunicarea riscurilor în cadrul unui plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e), iar mecanismele de comunicare publică funcționează ad hoc și includ doar mass-media convențională | 1 |
| Este în curs de elaborare un plan național separat pentru comunicarea riscurilor sau o secțiune în cadrul unui plan de pregătire și răspuns sau al unui document (unor documente) echivalent(e), iar mecanismele de comunicare publică funcționează ad hoc și includ mass-media convențională, cu o atenție minimă acordată platformelor online și de comunicare socială | 2 |
| Comunicarea riscurilor la nivel național este instituită ca o secțiune dedicată în cadrul unui plan de pregătire și răspuns sau al unui document (unor documente) echivalent(e) și include mass-media convențională, platformele online și de comunicare socială. În plus, există o analiză a publicului-țintă și a canalelor de comunicare preferate pentru a oferi informații în cadrul intervențiilor de comunicare a riscurilor | 3 |
| Există un plan național separat și specific pentru comunicarea riscurilor, care include mass-media convențională și platformele online și de comunicare socială. În plus, există o analiză a publicului-țintă și a canalelor de comunicare preferate pentru a oferi informații în cadrul intervențiilor de comunicare a riscurilor. De asemenea, există o comunicare proactivă prin intermediul unei game variate de canale (de exemplu, linii telefonice de urgență, sisteme pentru transmiterea de reclamații, platforme pentru ascultarea opiniilor societății), mass-media online și offline fiind monitorizate zilnic pentru opinii reactive, iar informațiile și datele sunt utilizate pentru a ajusta și a îmbunătăți strategiile de comunicare a riscurilor | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, planul național de comunicare a riscurilor a fost testat în ultimii 3 ani | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.8.1

În ceea ce privește comunicarea riscurilor, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător țării dumneavoastră:

Indicator

1 – 5 sau N/A

nivel

Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central

N/A

Nu există un plan național separat pentru comunicarea riscurilor sau o secțiune pentru comunicarea riscurilor în cadrul unui plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e), iar mecanismele de comunicare publică funcționează ad hoc și includ doar mass-media convențională

1

Este în curs de elaborare un plan național separat pentru comunicarea riscurilor sau o secțiune în cadrul unui plan de pregătire și răspuns sau al unui document (unor documente) echivalent(e), iar mecanismele de comunicare publică funcționează ad hoc și includ mass-media convențională, cu o atenție minimă acordată platformelor online și de comunicare socială

2

Comunicarea riscurilor la nivel național este instituită ca o secțiune dedicată în cadrul unui plan de pregătire și răspuns sau al unui document (unor documente) echivalent(e) și include mass-media convențională, platformele online și de comunicare socială. În plus, există o analiză a publicului-țintă și a canalelor de comunicare preferate pentru a oferi informații în cadrul intervențiilor de comunicare a riscurilor

3

Există un plan național separat și specific pentru comunicarea riscurilor, care include mass-media convențională și platformele online și de comunicare socială. În plus, există o analiză a publicului-țintă și a canalelor de comunicare preferate pentru a oferi informații în cadrul intervențiilor de comunicare a riscurilor. De asemenea, există o comunicare proactivă prin intermediul unei game variate de canale (de exemplu, linii telefonice de urgență, sisteme pentru transmiterea de reclamații, platforme pentru ascultarea opiniilor societății), mass-media online și offline fiind monitorizate zilnic pentru opinii reactive, iar informațiile și datele sunt utilizate pentru a ajusta și a îmbunătăți strategiile de comunicare a riscurilor

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, planul național de comunicare a riscurilor a fost testat în ultimii 3 ani

5

—

Observații suplimentare:

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați:

A.8.2

Planul de comunicare a riscurilor din statul dumneavoastră membru include o etapă specifică pentru coordonarea, în colaborare cu CSS, a activităților de comunicare a riscurilor și în situații de criză cu privire la o amenințare transfrontalieră gravă pentru sănătate? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

9.   Punctele de acces și serviciile de sănătate la frontieră

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.9.1 | În ceea ce privește planurile statului dumneavoastră membru pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 |
| | | Porturi | Aeroporturi | Puncte terestre de trecere a frontierei |
| Nivelul 1 | Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național nu prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național | | | |
| Nivelul 2 | Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național | | | |
| Nivelul 3 | Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național, iar acest plan a fost testat în ultimii 3 ani | | | |
| Nivelul 4 | Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național, iar acest plan a fost testat în ultimii 3 ani. În plus, la nivel național, sunt prevăzute și instrumente operaționale pentru facilitarea ulterioară a schimbului de astfel de informații cu alte sectoare naționale (6) și părți terțe, de exemplu OMS și sistemul de alertă precoce și răspuns rapid (SAPR) | | | |
| Nivelul 5 | Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, acest plan a fost testat în ultimii 3 ani | | | |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.9.1

În ceea ce privește planurile statului dumneavoastră membru pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

Porturi

Aeroporturi

Puncte terestre de trecere a frontierei

Nivelul 1

Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național nu prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național

Nivelul 2

Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național

Nivelul 3

Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național, iar acest plan a fost testat în ultimii 3 ani

Nivelul 4

Planul pentru urgențe de sănătate publică neprevăzute care vizează punctele de acces desemnate la nivel național prevede instrumente operaționale pentru facilitarea schimbului de date/informații în materie de sănătate aferente călătoriilor și a raportării la nivel național, iar acest plan a fost testat în ultimii 3 ani. În plus, la nivel național, sunt prevăzute și instrumente operaționale pentru facilitarea ulterioară a schimbului de astfel de informații cu alte sectoare naționale (6) și părți terțe, de exemplu OMS și sistemul de alertă precoce și răspuns rapid (SAPR)

Nivelul 5

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, acest plan a fost testat în ultimii 3 ani

—

Observații suplimentare:

A.9.2

În ceea ce privește punerea în aplicare și evaluarea măsurilor legate de călătoriile internaționale, vă rugăm să precizați:

| — | Dacă punerea în aplicare a măsurilor legate de călătoriile internaționale a fost testată în cel puțin un punct de acces desemnat la nivel național în ultimii 3 ani (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

Dacă punerea în aplicare a măsurilor legate de călătoriile internaționale a fost testată în cel puțin un punct de acces desemnat la nivel național în ultimii 3 ani (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă există o etapă specifică pentru a discuta cu CSS înainte de punerea în aplicare a măsurilor legate de călătoriile internaționale? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

Dacă există o etapă specifică pentru a discuta cu CSS înainte de punerea în aplicare a măsurilor legate de călătoriile internaționale? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

10.   Boli zoonotice și amenințări generate de mediu, inclusiv cele cauzate de climă

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.10.1 | În ceea ce privește punerea în aplicare de către țara dumneavoastră a abordării „O singură sănătate”, prevăzută la articolul 3 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2022/2371, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 sau N/A |
| | Nivel |
| Statul membru nu poate răspunde la întrebare deoarece nu dispune de un plan de prevenire, pregătire și răspuns sau de un document (documente) echivalent(e) | N/A |
| Nu există o abordare de tip „O singură sănătate” în cadrul planului de pregătire și răspuns sau al unui document (unor documente) echivalent(e) | 1 |
| Este în curs de elaborare o abordare de tip „O singură sănătate” în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e), însă nu au fost stabilite o coordonare a supravegherii între sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului și mecanisme pentru schimbul de informații | 2 |
| Există o abordare de tip „O singură sănătate” în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) și au fost stabilite o coordonare a supravegherii între sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului și mecanisme pentru schimbul de informații | 3 |
| Există o abordare de tip „O singură sănătate” în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) și au fost stabilite o coordonare a supravegherii între sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului și mecanisme pentru schimbul de informații. În plus, această abordare a fost testată în ultimii 3 ani | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, punerea în aplicare a abordării este monitorizată și revizuită periodic | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.10.1

În ceea ce privește punerea în aplicare de către țara dumneavoastră a abordării „O singură sănătate”, prevăzută la articolul 3 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2022/2371, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Nivel

Statul membru nu poate răspunde la întrebare deoarece nu dispune de un plan de prevenire, pregătire și răspuns sau de un document (documente) echivalent(e)

N/A

Nu există o abordare de tip „O singură sănătate” în cadrul planului de pregătire și răspuns sau al unui document (unor documente) echivalent(e)

1

Este în curs de elaborare o abordare de tip „O singură sănătate” în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e), însă nu au fost stabilite o coordonare a supravegherii între sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului și mecanisme pentru schimbul de informații

2

Există o abordare de tip „O singură sănătate” în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) și au fost stabilite o coordonare a supravegherii între sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului și mecanisme pentru schimbul de informații

3

Există o abordare de tip „O singură sănătate” în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e) și au fost stabilite o coordonare a supravegherii între sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului și mecanisme pentru schimbul de informații. În plus, această abordare a fost testată în ultimii 3 ani

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, punerea în aplicare a abordării este monitorizată și revizuită periodic

5

—

Observații suplimentare:

| — | Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior:






  — | vă rugăm să precizați dacă există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e), o coordonare între două dintre cele trei sectoare (sănătatea animalelor, sănătatea publică și mediu) și mecanisme pentru schimbul de informații? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați sectoarele implicate: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior:

—

vă rugăm să precizați dacă există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e), o coordonare între două dintre cele trei sectoare (sănătatea animalelor, sănătatea publică și mediu) și mecanisme pentru schimbul de informații? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să indicați sectoarele implicate:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | vă rugăm să precizați dacă ați elaborat programe comune de formare pentru profesioniștii din domeniul abordării „O singură sănătate” (sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului) cu privire la prevenirea, depistarea și răspunsul la bolile zoonotice? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

vă rugăm să precizați dacă ați elaborat programe comune de formare pentru profesioniștii din domeniul abordării „O singură sănătate” (sectorul sănătății animalelor, al sănătății publice și al mediului) cu privire la prevenirea, depistarea și răspunsul la bolile zoonotice? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | vă rugăm să precizați dacă ați elaborat o orientare destinată publicului privind procedurile care trebuie urmate în cazul găsirii unor păsări sălbatice și a altor animale bolnave și/sau moarte? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

vă rugăm să precizați dacă ați elaborat o orientare destinată publicului privind procedurile care trebuie urmate în cazul găsirii unor păsări sălbatice și a altor animale bolnave și/sau moarte? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | vă rugăm să precizați dacă există o listă cu boli zoonotice clasificate în funcție de priorități în scopul de supraveghere? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să enumerați bolile zoonotice în funcție de priorități: |
| --- | --- | --- |

—

vă rugăm să precizați dacă există o listă cu boli zoonotice clasificate în funcție de priorități în scopul de supraveghere? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să enumerați bolile zoonotice în funcție de priorități:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

A.10.2

| — | Statul dumneavoastră membru integrează dispoziții cu privire la efectele reale sau preconizate ale schimbărilor climatice asupra bolilor zoonotice (da/nu/altele)
  Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți în detaliu efectele potențiale și orice dispoziții specifice privind pregătirea și răspunsul în materie de sănătate
  Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Statul dumneavoastră membru integrează dispoziții cu privire la efectele reale sau preconizate ale schimbărilor climatice asupra bolilor zoonotice (da/nu/altele)

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți în detaliu efectele potențiale și orice dispoziții specifice privind pregătirea și răspunsul în materie de sănătate

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.10.3

| — | Statul dumneavoastră membru integrează dispoziții privind impactul real sau preconizat al fenomenelor meteorologice extreme (cum ar fi valurile de căldură, inundațiile sau, indirect, incendiile forestiere) asupra sănătății publice (da/nu/altele)
  Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți în detaliu impactul potențial și orice dispoziții specifice privind pregătirea și răspunsul în materie de sănătate:
  Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Statul dumneavoastră membru integrează dispoziții privind impactul real sau preconizat al fenomenelor meteorologice extreme (cum ar fi valurile de căldură, inundațiile sau, indirect, incendiile forestiere) asupra sănătății publice (da/nu/altele)

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți în detaliu impactul potențial și orice dispoziții specifice privind pregătirea și răspunsul în materie de sănătate:

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

11.   Incidente de natură chimică

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| A.11.1 | În ceea ce privește gestionarea unei amenințări de natură chimică la adresa sănătății, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător țării dumneavoastră: | Indicator
  1 – 5 sau N/A |
| | Nivel |
| Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central | N/A |
| Nu există un plan separat de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e), acest tip de incidente nu este inclus nici în planul de pregătire și răspuns sau într-un document (documente) echivalent(e) | 1 |
| Există un plan de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e) și/sau acest tip de incidente este inclus în planul de pregătire și răspuns sau într-un document (documente) echivalent(e) | 2 |
| Există un plan de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e), iar rolurile și responsabilitățile, precum și locurile care prezintă pericole majore sunt luate în considerare și identificate | 3 |
| Există un plan de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e), iar rolurile și responsabilitățile, precum și locurile care prezintă pericole majore sunt luate în considerare și identificate. În plus, planul de răspuns la incidente de natură chimică sau capitolul din planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e) a (au) fost testat(e) în cadrul unui exercițiu de simulare în ultimii 3 ani | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, recomandările formulate în urma testului (testelor) au fost puse în aplicare, iar planurile corespunzătoare au fost examinate și revizuite | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

A.11.1

În ceea ce privește gestionarea unei amenințări de natură chimică la adresa sănătății, vă rugăm să indicați nivelul corespunzător țării dumneavoastră:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Nivel

Statul membru nu poate răspunde la întrebare la nivel statal central

N/A

Nu există un plan separat de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e), acest tip de incidente nu este inclus nici în planul de pregătire și răspuns sau într-un document (documente) echivalent(e)

1

Există un plan de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e) și/sau acest tip de incidente este inclus în planul de pregătire și răspuns sau într-un document (documente) echivalent(e)

2

Există un plan de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e), iar rolurile și responsabilitățile, precum și locurile care prezintă pericole majore sunt luate în considerare și identificate

3

Există un plan de pregătire și răspuns la incidente de natură chimică sau un document (documente) echivalent(e), iar rolurile și responsabilitățile, precum și locurile care prezintă pericole majore sunt luate în considerare și identificate. În plus, planul de răspuns la incidente de natură chimică sau capitolul din planul de pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e) a (au) fost testat(e) în cadrul unui exercițiu de simulare în ultimii 3 ani

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, recomandările formulate în urma testului (testelor) au fost puse în aplicare, iar planurile corespunzătoare au fost examinate și revizuite

5

—

Observații suplimentare:

Statul dumneavoastră membru nu poate răspunde la această întrebare la nivel statal central, din cauza guvernanței și a cadrelor legislative? (da)

| — | În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)







  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări: |
| --- | --- | --- |

—

În acest caz, vă rugăm să precizați dacă recomandările/orientările de la nivel național sunt transmise autorităților regionale (da/nu)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați dacă, la nivel național, aveți cunoștință de punerea în aplicare a acestor recomandări/orientări la nivel regional și dacă au fost identificate lacune sau provocări:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să explicați

A.11.2

Statul dumneavoastră membru dispune de proceduri pentru o evaluare a riscurilor la adresa sănătății în cazul unei amenințări la adresa sănătății de natură chimică? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

A.11.3

Statul dumneavoastră membru dispune de orientări cu privire la:

| — | Supravegherea incidentelor de natură chimică și a cazurilor de otrăvire/intoxicare? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

Supravegherea incidentelor de natură chimică și a cazurilor de otrăvire/intoxicare? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Evaluarea incidentelor de natură chimică și a cazurilor de otrăvire/intoxicare? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

Evaluarea incidentelor de natură chimică și a cazurilor de otrăvire/intoxicare? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Gestionarea incidentelor de natură chimică și a cazurilor de otrăvire/intoxicare? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- | --- |

—

Gestionarea incidentelor de natură chimică și a cazurilor de otrăvire/intoxicare? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.   CAPACITĂȚI SUPLIMENTARE PREVĂZUTE ÎN REGULAMENTUL (UE) 2022/2371

12.   Rezistența la antimicrobiene (RAM) și infecțiile asociate asistenței medicale (IAAM)

RAM

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| B.12.1 | Planurile naționale de acțiune bazate pe abordarea „O singură sănătate” privind RAM

  Pentru a evita dublarea eforturilor, Comisia și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) se vor baza pe contribuțiile din cadrul Sondajului OMS de autoevaluare a rezistenței la antimicrobiene (Tracking Antimicrobial Resistance Country Self- Assessment Survey – TrACSS) (7). Astfel, raportarea națională în cadrul TrACSS va fi considerată ca făcând parte din evaluarea efectuată în temeiul articolului 8 din Regulamentul (UE) 2022/2371
  Vă rugăm să încărcați cel mai recent TrACSS, în format pdf, transmis de statul dumneavoastră membru la OMS.
  În ceea ce privește planul național de acțiune (PNA) privind RAM, au existat actualizări de la ultima raportare a țării dumneavoastră în cadrul TrACSS?






  — | Nu |

Întrebare

Indicator

B.12.1

Planurile naționale de acțiune bazate pe abordarea „O singură sănătate” privind RAM

Pentru a evita dublarea eforturilor, Comisia și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) se vor baza pe contribuțiile din cadrul Sondajului OMS de autoevaluare a rezistenței la antimicrobiene (Tracking Antimicrobial Resistance Country Self- Assessment Survey – TrACSS) (7). Astfel, raportarea națională în cadrul TrACSS va fi considerată ca făcând parte din evaluarea efectuată în temeiul articolului 8 din Regulamentul (UE) 2022/2371

Vă rugăm să încărcați cel mai recent TrACSS, în format pdf, transmis de statul dumneavoastră membru la OMS.

În ceea ce privește planul național de acțiune (PNA) privind RAM, au existat actualizări de la ultima raportare a țării dumneavoastră în cadrul TrACSS?

—

Nu

| — | Da (vă rugăm să furnizați o descriere detaliată în secțiunea pentru text liber) |
| --- | --- |

—

Da (vă rugăm să furnizați o descriere detaliată în secțiunea pentru text liber)

N/A

B.12.2

Resurse

Ce resurse sunt alocate pentru punerea în aplicare a PNA privind RAM?

N/A

Nivel

Nu sunt disponibile resurse (buget și resurse umane) pentru punerea în aplicare a PNA sau sunt disponibile foarte puține resurse (buget și resurse umane).

1

Nu sunt disponibile resurse specifice, iar punerea în aplicare este încredințată resurselor (bugetare și umane) părților interesate de la nivel național/regional (de exemplu, autorităților competente relevante responsabile cu sănătatea, agricultura, mediul etc.) implicate în punerea în aplicare a PNA

2

Pot fi accesate resurse financiare nealocate pentru activitățile RAM din fonduri naționale/regionale, care pot fi utilizate pentru punerea în aplicare a PNA

3

Resurse financiare specifice alocate pentru activitățile RAM sunt puse la dispoziție din fonduri naționale/regionale și sunt utilizate pentru punerea în aplicare a PNA

4

Punerea în aplicare a PNA este suportată integral din punct de vedere al costurilor și finanțată prin linii bugetare specifice din fonduri naționale/regionale.

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.12.3

Monitorizarea și evaluarea progreselor înregistrate

Statul dumneavoastră membru are indicatori sau obiective naționale pentru a măsura progresele înregistrate la nivel național în ceea ce privește RAM (inclusiv consumul/utilizarea de antimicrobiene) și/sau IAAM? Vă rugăm să furnizați în secțiunea „Observații” o descriere a indicatorilor/obiectivelor sau un link către pagina de internet unde ei pot fi găsiți.

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu, nu există nici indicatori naționali, nici obiective naționale pentru măsurarea progreselor înregistrate în ceea ce privește RAM (inclusiv consumul/utilizarea de antimicrobiene) și/sau IAAM în țară

1

Există planuri de stabilire a unor indicatori naționali și/sau a unor obiective naționale, iar ele vor fi instituite în viitorul apropiat

2

Există indicatori naționali, similari cu indicatorii disponibili la nivel mondial (de exemplu, obiectivele de dezvoltare durabilă și OMS etc.), dar fără ținte

3

Da, există indicatori naționali care vizează RAM (inclusiv consumul/utilizarea de antimicrobiene) și/sau IAAM cu obiective naționale concrete care trebuie atinse într-un anumit interval de timp, iar progresele sunt revizuite periodic, însă ei nu sunt legați de obiectivele PNA privind RAM

4

Da, există indicatori naționali și obiective naționale care vizează atât RAM (inclusiv consumul/utilizarea de antimicrobiene), cât și IAAM, care sunt legați de PNA privind RAM, iar progresele înregistrate sunt revizuite periodic

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.12.4

Principalele provocări

În prezent, care sunt cele mai mari provocări cu care se confruntă statul dumneavoastră membru în ceea ce privește abordarea RAM?

Vă rugăm să alegeți trei provocări și să le clasificați pe o scară de la 3 – cea mai importantă la 1 – cea mai puțin importantă):

N/A

Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și control în practica de rutină

Limitări bugetare

Asigurarea coordonării abordării „O singură sănătate” între diferitele sectoare

Absența sau insuficiența cadrului juridic

Lipsa de resurse umane

Limitări ale infrastructurii (de exemplu, lipsa camerelor individuale, clădiri de spitale vechi etc.)

O sensibilizare insuficientă a părților interesate, cum ar fi profesioniștii din domeniul sănătății (de exemplu medicii, asistenții medicali, farmaciștii etc.), precum și deținătorii de animale, fermierii și publicul larg

Acces limitat la anumite antimicrobiene, de exemplu antibiotice cu spectru îngust și antimicrobiene noi

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.12.5

Prevenirea infecțiilor cu organisme multirezistente (multidrug-resistant organisms – MDRO) prioritare

În ceea ce privește prevenirea infecțiilor cu organisme multirezistente, vă rugăm să indicați mai jos nivelul statului dumneavoastră membru.

Notă: nivelurile indicate mai jos au fost adaptate pe baza formulării din evaluarea externă comună (EEC) (8), întrebarea de la punctul P4.3 referindu-se la prevenirea infecțiilor cu organisme multirezistente.

Organismele multirezistente luate în considerare pentru acest indicator sunt enumerate în continuare, fiind considerate ca având o importanță majoră la nivelul Uniunii. Dacă un stat membru consideră că răspunsurile sale nu pot cuprinde toate organismele multirezistente, acest aspect poate fi specificat în secțiunea de observații de mai jos.

Indicator

1 – 5

Nivel

Aceste organisme multirezistente (fenotipuri și genotipuri) nu au fost identificate ca fiind prioritare de către autoritățile naționale și nu sunt depistate

1

Există o strategie națională sau orientări pentru izolarea organismelor multirezistente, care include screeningul pentru depistarea colonizării cu organismele multirezistente prioritare (fenotipuri și genotipuri), identificate de autoritățile naționale. Unele unități medicale pot detecta organismele multirezistente prioritare pe baza datelor de laborator.

2

Unitățile medicale selectate au acces la confirmarea fenotipurilor organismelor multirezistente. Unitățile respective notifică responsabilii de la nivel național atunci când sunt depistate organisme multirezistente prioritare

3

Toate unitățile medicale au acces la confirmarea fenotipurilor organismelor multirezistente. Unitățile respective notifică în timp util responsabilii de la nivel național atunci când sunt depistate organisme multirezistente prioritare. Acțiunile de răspuns sunt monitorizate și sprijinite la nivel național

4

Există un sistem funcțional pentru a comunica rapid și a monitoriza procesul de depistare, confirmare și notificare cu privire la organismele multirezistente noi sau prioritare în cadrul spitalelor și la nivel național. Toate spitalele sunt în măsură să lanseze în timp util activități de răspuns la organismele multirezistente prioritare. Unitățile medicale transmit periodic date relevante privind organismele multirezistente către rețelele locale de referință pentru a contribui la eforturile de prevenire/izolare

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.12.6

Organismele multirezistente prioritare din cadrul spitalelor și transferurile transfrontaliere de pacienți

În ceea ce privește activitățile naționale legate de screeningul efectuat la internarea în spital pentru depistarea pacienților purtători de MDRO, ca mijloc de reducere a răspândirii între spitale a organismelor multirezistente prioritare, vă rugăm să indicați mai jos nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru.

Notă: organismele multirezistente luate în considerare pentru acest indicator sunt enumerate în continuare, fiind considerate ca având o importanță majoră la nivelul Uniunii.

Dacă un stat membru consideră că răspunsurile sale nu pot cuprinde toate organismele multirezistente, acest aspect poate fi specificat în secțiunea de observații de mai jos.

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu există proceduri și protocoale naționale pentru efectuarea screeningului la internarea în spital pentru depistarea pacienților purtători de MDRO

1

Există proceduri și protocoale naționale pentru efectuarea screeningului în scopul depistării pacienților purtători de MDRO, însă numai în cazul pacienților care sunt transferați direct dintr-un spital dintr-o altă țară

2

Există proceduri și protocoale naționale pentru efectuarea screeningului în scopul depistării pacienților purtători de MDRO, însă numai în cazul pacienților care sunt transferați direct dintr-un spital dintr-o altă țară sau care au fost recent internați într-un spital într-o altă țară

3

Există proceduri și protocoale naționale pentru efectuarea screeningului în scopul depistării pacienților purtători de MDRO, însă numai în cazul pacienților care sunt transferați direct dintr-un spital dintr-o altă țară sau care au fost recent internați într-un spital într-o altă țară, precum și în cazul pacienților internați în secții speciale, cum ar fi unitățile de terapie intensivă

4

Există proceduri și protocoale naționale pentru efectuarea la internarea în spital a screeningului pentru depistarea pacienților purtători de MDRO

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

Dispuneți de cerințe la nivel național pentru comunicarea cu privire la stadiul infecției unui pacient și anume informații privind pacienții infectați cu un/purtători ai unui microorganism transmisibil, în special în ceea ce privește organismele multirezistente prioritare, atunci când ele sunt trimise de la un spital (sau o unitate medicală) la altul (alta)? (da/nu/altele)

| — | Da, în cazul transferului transfrontalier, precum și al transferului către un spital (sau o unitate medicală) din țară |
| --- | --- |

—

Da, în cazul transferului transfrontalier, precum și al transferului către un spital (sau o unitate medicală) din țară

| — | Da, numai în cazul transferului transfrontalier |
| --- | --- |

—

Da, numai în cazul transferului transfrontalier

| — | Nu (vă rugăm să explicați motivele) |
| --- | --- |

—

Nu (vă rugăm să explicați motivele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

B.12.7

Conduita antimicrobiană/utilizarea prudentă a antimicrobienelor în asistența medicală primară și secundară:

În ceea ce privește utilizarea optimă a antimicrobienelor în sectorul sănătății umane, vă rugăm să indicați mai jos nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru.

Notă: nivelurile de mai jos pentru acest indicator au fost adaptate pe baza formulării din evaluarea externă comună (EEC) (9), întrebarea P4.4 referindu-se la utilizarea optimă a antimicrobienelor în sectorul sănătății umane

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu există nicio politică și/sau reglementare națională privind utilizarea, disponibilitatea și calitatea adecvată a antimicrobienelor în sectorul sănătății umane sau politicile/recomandările în acest sens sunt deficitare

1

Au fost elaborate politici și reglementări naționale care promovează utilizarea adecvată a antimicrobienelor/activități de conduită antimicrobiană în rândul comunității și al unităților de asistență medicală

2

Sunt disponibile orientări pentru utilizarea adecvată a antimicrobienelor și sunt instituite programe de conduită antimicrobiană în unele unități de asistență medicală. Cea mai recentă clasificare a antibioticelor „Access, Watch and Reserve” (AWaRe) a OMS este inclusă în lista națională a medicamentelor esențiale

3

Orientările și practicile care permit utilizarea adecvată a antimicrobienelor sunt puse în aplicare în unitățile de asistență medicală de pe întregul teritoriu al țării. Programe funcționale de conduită antimicrobiană vizând RAM în toate unitățile medicale importante. Se efectuează monitorizarea consumului de antibiotice, pe baza celei mai recente clasificări AWaRe a antibioticelor

4

Sunt puse în aplicare orientări privind optimizarea utilizării antibioticelor pentru toate sindroamele importante, iar datele privind utilizarea sunt transmise în mod sistematic medicilor prescriptori. Clasificarea AWaRe a antibioticelor este încorporată în strategiile de conduită antimicrobiană. Se efectuează o monitorizare solidă la nivel național a consumului de antibiotice

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.12.8

Supravegherea RAM

În ceea ce privește supravegherea RAM, vă rugăm să indicați mai jos nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru.

Notă: nivelurile de mai jos pentru acest indicator au fost adaptate pe baza formulării din evaluarea externă comună (EEC) (10), întrebarea P4.2 referindu-se la supravegherea RAM

Indicator

1 – 5

Nivel

Capacitate inexistentă sau limitată pentru generarea, colectarea și raportarea datelor (testarea sensibilității la antibiotice și datele clinice și epidemiologice aferente)

1

Datele privind RAM sunt colectate la nivel local pentru agenții patogeni comuni în cazul pacienților internați în spitale și al celor care beneficiază de îngrijire în cadrul comunității, dar este posibil ca, pentru colectarea datelor, să nu se utilizeze o abordare standard și să nu existe o coordonare și/sau un sistem de management al calității la nivel național

2

Datele privind RAM sunt colectate la nivel național pentru agenții patogeni comuni, dar nu există coordonare și standardizare la nivel național

3

Există un sistem național standardizat de supraveghere a RAM care colectează date privind agenții patogeni comuni în cazul pacienților internați în spitale și al celor care beneficiază de îngrijire în cadrul comunității, cu o rețea stabilită de puncte de supraveghere, un laborator național de referință desemnat pentru RAM și un centru național de coordonare care elaborează rapoarte privind RAM

4

În plus față de cele menționate mai sus, datele din sistemul național de supraveghere a RAM sunt analizate, interpretate și raportate împreună cu datele privind consumul și/sau utilizarea de antimicrobiene în sectorul sănătății umane și se încearcă analizarea unor date similare în toate sectoarele (sănătatea umană, sănătatea animalelor și agricultură)

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

Infecțiile asociate asistenței medicale (IAAM)

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| B.12.9 | Principalele provocări

  În prezent, care sunt cele mai mari provocări cu care se confruntă țara dumneavoastră în ceea ce privește abordarea infecțiilor asociate asistenței medicale (IAAM)? Vă rugăm să alegeți trei provocări, apoi să le clasificați pe o scară de la 3 – cea mai importantă la 1 – cea mai puțin importantă): | N/A |
| Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și control în practica de rutină | |
| Limitări bugetare | |
| Absența sau insuficiența cadrului juridic | |
| Lipsa de resurse umane | |
| Limitări ale infrastructurii (de exemplu, lipsa camerelor individuale, clădiri de spitale vechi etc.) | |
| Sensibilizarea insuficientă a profesioniștilor din domeniul sănătății, de exemplu medici, asistenți medicali, farmaciști etc. și a publicului larg | |
| Acces limitat la anumite antimicrobiene, de exemplu antibiotice cu spectru îngust și antimicrobiene noi | |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

B.12.9

Principalele provocări

În prezent, care sunt cele mai mari provocări cu care se confruntă țara dumneavoastră în ceea ce privește abordarea infecțiilor asociate asistenței medicale (IAAM)? Vă rugăm să alegeți trei provocări, apoi să le clasificați pe o scară de la 3 – cea mai importantă la 1 – cea mai puțin importantă):

N/A

Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și control în practica de rutină

Limitări bugetare

Absența sau insuficiența cadrului juridic

Lipsa de resurse umane

Limitări ale infrastructurii (de exemplu, lipsa camerelor individuale, clădiri de spitale vechi etc.)

Sensibilizarea insuficientă a profesioniștilor din domeniul sănătății, de exemplu medici, asistenți medicali, farmaciști etc. și a publicului larg

Acces limitat la anumite antimicrobiene, de exemplu antibiotice cu spectru îngust și antimicrobiene noi

—

Observații suplimentare:

B.12.10

Supravegherea IAAM

În ceea ce privește supravegherea IAAM, vă rugăm să indicați mai jos nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru.

Notă: nivelurile de mai jos pentru acest indicator au fost adaptate pe baza formulării din evaluarea externă comună (EEC) (11), întrebarea R4.2 referindu-se la supravegherea IAAM

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu este disponibil sau în curs de elaborare niciun program național sau niciun plan strategic național pentru supravegherea IAAM, inclusiv a agențiilor patogeni rezistenți la antimicrobiene și/sau susceptibili de a genera apariția unor focare epidemice

1

Este disponibil un plan strategic național pentru supravegherea IAAM (inclusiv a agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene și/sau susceptibili de a genera apariția unor focare epidemice), însă nu este pus în aplicare

2

Este disponibil un plan strategic național pentru supravegherea IAAM (inclusiv a agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene și/sau susceptibili de a genera apariția unor focare epidemice), el fiind pus în aplicare prin intermediul unui program și al unui sistem de colectare a datelor, analiză și feedback la nivel național. Unitățile de asistență medicală secundară și terțiară selectate asigură supravegherea IAAM (astfel cum se specifică mai sus) și oferă feedback în timp util și periodic conducerii superioare și lucrătorilor din domeniul sănătății

3

Este disponibil un plan strategic național pentru supravegherea IAAM (inclusiv a agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene și/sau susceptibili de a genera apariția unor focare), el fiind pus în aplicare la nivel național în toate unitățile de asistență medicală secundară și terțiară prin intermediul unui sistem național, în conformitate cu recomandările OMS privind componentele de bază ale prevenirii și controlului infecțiilor. Sunt puse la dispoziție rapoarte periodice pentru a oferi feedback

4

Este disponibil un plan strategic național pentru supravegherea IAAM (inclusiv a agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene și/sau susceptibili de a genera apariția unor focare), el fiind pus în aplicare la nivel național în toate unitățile de asistență medicală secundară și terțiară prin intermediul unui program și al unui sistem la nivel național, în conformitate cu recomandările OMS privind componentele de bază ale prevenirii și controlului infecțiilor. Datele sunt transmise și utilizate în mod continuu și în timp util pentru a contribui la eforturile de prevenire. Calitatea și impactul sistemului sunt evaluate periodic și se întreprind acțiuni de îmbunătățire în consecință

5

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

13.   Funcții de coordonare și sprijin la nivelul Uniunii

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| B.13.1 | Instrumentele juridice ale statului dumneavoastră membru aferente răspunsului sistemului medical la o urgență de sănătate publică includ coordonarea și cooperarea la nivelul interfeței național-Uniune în timpul unei urgențe de sănătate publică? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |

Întrebare

Indicator

B.13.1

Instrumentele juridice ale statului dumneavoastră membru aferente răspunsului sistemului medical la o urgență de sănătate publică includ coordonarea și cooperarea la nivelul interfeței național-Uniune în timpul unei urgențe de sănătate publică? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.13.2

În timpul unei urgențe sanitare, reprezentantul CSS din statul dumneavoastră membru este inclus în structurile de coordonare de la nivel național, în special pentru a sprijini fluxul de informații între statul dumneavoastră membru și CSS? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „nu”, care este rolul reprezentantului CSS în cadrul acțiunilor de răspuns de la nivel național în situații de urgență, iar dacă el nu acționează ca persoană de legătură cu CSS în timpul urgențelor de sănătate publică, cine îndeplinește acest rol? |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, care este rolul reprezentantului CSS în cadrul acțiunilor de răspuns de la nivel național în situații de urgență, iar dacă el nu acționează ca persoană de legătură cu CSS în timpul urgențelor de sănătate publică, cine îndeplinește acest rol?

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.13.3

Centrul de operațiuni pentru situații de urgență de sănătate publică din statul dumneavoastră membru sau sistemul național de gestionare a incidentelor este interoperabil cu modulul sistemului de alertă precoce și răspuns rapid pentru gestionarea incidentelor și/sau a crizelor? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.13.4

În ultimii 3 ani, statul dumneavoastră membru a inclus sau a luat în considerare avizele și orientările CSS pentru prevenirea și controlul amenințărilor transfrontaliere grave la adresa sănătății? (da/nu/altele/parțial)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „parțial”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „parțial”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.13.5

În ultimii 3 ani, statul dumneavoastră membru a inclus sau a luat în considerare recomandările Comisiei privind măsurile comune temporare în materie de sănătate publică? (da/nu/altele/parțial)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „parțial”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „parțial”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.13.6

În ultimii 3 ani, statul dumneavoastră membru a inclus sau a luat în considerare recomandările ECDC privind răspunsul la amenințările la adresa sănătății? (da/nu/altele/parțial)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Dacă ați răspuns „parțial”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „parțial”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.13.7

Vă rugăm să precizați dacă următoarele roluri, funcții și instrumente de sprijin ale Comisiei și ale agențiilor și organelor relevante ale Uniunii sunt luate în considerare în procesul de planificare a pregătirii și răspunsului din statul dumneavoastră membru:

N/A

da/nu

Sprijin pentru evacuarea medicală prin intermediul SAPR

Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru sprijin consular și repatriere

Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene (DG ECHO) și capacitățile sale de sprijin, inclusiv cele din rezerva ResEU, precum și proiectele de prevenire și pregătire din cadrul mecanismului de protecție civilă al Uniunii (de exemplu, cereri de oferte și granturi pentru dezvoltarea de proiecte transfrontaliere în domeniul sănătății)

Autoritatea pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării, fabricării, producției, constituirea de stocuri și punerea la dispoziție în practică a mijloacelor medicale de contracarare

Biroul pentru situații de urgență al HERA

Instrumente de mobilizare a fondurilor UE pentru cercetare rapidă

Evaluarea riscurilor efectuată de ECDC

Evaluarea riscurilor efectuată de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)

Evaluarea riscurilor efectuată de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA)

Evaluarea riscurilor efectuată de Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA)

Evaluarea riscurilor efectuată de Agenția Europeană de Mediu (AEM)

Evaluarea riscurilor efectuată de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT)

Evaluări ale riscurilor efectuate în cooperare cu Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) în cazul în care amenințarea provine din activități de terorism sau infracționale

Rapoartele tehnice și orientările ECDC

Evaluarea riscurilor efectuată de Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă

Sprijinul ad hoc acordat de ECDC în ceea ce privește pregătirea și răspunsul la epidemii (de exemplu, Grupul operativ al UE în domeniul sănătății)

Laboratoarele de referință ale UE

Altele, vă rugăm să precizați:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.13.8

| — | Statul dumneavoastră membru ține seama de planul Uniunii de prevenire, pregătire și răspuns stabilit în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2022/2371, prin includerea, de asemenea, a unor elemente de pregătire la nivel interregional transfrontalier în planul de pregătire și răspuns al statului dumneavoastră membru sau în documentul (documentele) echivalent(e)? Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt |
| --- | --- |

—

Statul dumneavoastră membru ține seama de planul Uniunii de prevenire, pregătire și răspuns stabilit în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2022/2371, prin includerea, de asemenea, a unor elemente de pregătire la nivel interregional transfrontalier în planul de pregătire și răspuns al statului dumneavoastră membru sau în documentul (documentele) echivalent(e)? Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți modul în care s-a realizat acest fapt

| — | Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „nu”, vă rugăm să precizați motivele

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

14.   Dezvoltarea cercetării și evaluări care fundamentează și accelerează pregătirea pentru situații de urgență

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| B.14.1 | În ceea ce privește rolul cercetării în cadrul planului de pregătire și răspuns sau al documentului (documentelor) echivalent(e), vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 sau N/A |
| | Nivel |
| Statul membru nu poate răspunde la întrebare deoarece nu dispune de un plan de pregătire și răspuns sau de un document (documente) echivalent(e) | N/A |
| Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e), însă el nu include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență | 1 |
| Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență, dar nu au fost rezervate fonduri pentru desfășurarea de activități de cercetare în situații de urgență sanitară | 2 |
| Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență și au fost rezervate fonduri pentru desfășurarea de activități de cercetare în situații de urgență sanitară | 3 |
| Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență, au fost rezervate fonduri pentru desfășurarea de activități de cercetare în situații de urgență sanitară și există un proces pentru mobilizarea lor rapidă | 4 |
| Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență, au fost rezervate fonduri pentru urgențe sanitare și există un proces pentru mobilizarea lor rapidă, iar capacitățile de cercetare și inovare au fost consolidate | 5 |
| — | Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior: strategia de cercetare și inovare pentru situații de urgență [prevăzută în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e)] include un proces de corelare a nevoilor în materie de sănătate publică cu prioritățile și nevoile de cercetare? (da/nu/altele)






  — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți acest proces |

Întrebare

Indicator

B.14.1

În ceea ce privește rolul cercetării în cadrul planului de pregătire și răspuns sau al documentului (documentelor) echivalent(e), vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5 sau N/A

Nivel

Statul membru nu poate răspunde la întrebare deoarece nu dispune de un plan de pregătire și răspuns sau de un document (documente) echivalent(e)

N/A

Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e), însă el nu include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență

1

Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență, dar nu au fost rezervate fonduri pentru desfășurarea de activități de cercetare în situații de urgență sanitară

2

Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență și au fost rezervate fonduri pentru desfășurarea de activități de cercetare în situații de urgență sanitară

3

Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență, au fost rezervate fonduri pentru desfășurarea de activități de cercetare în situații de urgență sanitară și există un proces pentru mobilizarea lor rapidă

4

Există un plan de pregătire și răspuns sau un document (documente) echivalent(e) care include o strategie de cercetare și inovare pentru situații de urgență, au fost rezervate fonduri pentru urgențe sanitare și există un proces pentru mobilizarea lor rapidă, iar capacitățile de cercetare și inovare au fost consolidate

5

—

Dacă ați selectat nivelul 2 sau un nivel superior: strategia de cercetare și inovare pentru situații de urgență [prevăzută în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documentele) echivalent(e)] include un proces de corelare a nevoilor în materie de sănătate publică cu prioritățile și nevoile de cercetare? (da/nu/altele)

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să descrieți acest proces

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

B.14.2

Statul dumneavoastră membru face parte dintr-o rețea (i) națională, (ii) la nivelul Uniunii sau (iii) la nivel internațional de centre sau de cohorte pentru trialuri clinice în scopul promovării participării la trialuri clinice pe scară largă care au mai multe șanse de a obține rezultate semnificative în intervale de timp limitate? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați (nume și nivel) |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați (nume și nivel)

N/A

La nivel național

La nivelul Uniunii

La nivel internațional

Centre de desfășurare a trialurilor clinice

Rețea internațională de cohorte

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

B.14.3

Statul dumneavoastră membru dispune de procese de stabilire a unor protocoale armonizate și de colectare a datelor în cadrul acestor rețele? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați care sunt acestea: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați care sunt acestea:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.14.4

Statul dumneavoastră membru dispune de proceduri pentru acreditarea rapidă a centrelor și pentru evaluarea rapidă și coordonată (între autoritățile naționale competente și comitetele de etică) a trialurilor clinice și autorizarea acestora în cazul unei urgențe de sănătate publică? (da/nu/altele)

| — | Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați inclusiv cooperarea cu comitetele de etică: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „da”, vă rugăm să precizați inclusiv cooperarea cu comitetele de etică:

| — | Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere: |
| --- | --- |

—

Dacă ați răspuns „altele”, vă rugăm să furnizați o descriere:

N/A

B.14.5

Vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru are o abordare a cercetării operaționale (de exemplu, în acțiune) care include:

N/A

Da

Nu

Pregătirea pentru activități de cercetare, inclusiv protocoale, parteneriate, roluri și responsabilități, instituite în prealabil pentru o situației de urgență sanitară

În cazul unei urgențe de sănătate publică, există instrumente operaționale pentru punerea rapidă la dispoziție a resurselor necesare cu mijloace de finanțare rapidă

În cazul unei urgențe de sănătate publică, există instrumente operaționale pentru autorizare și schimb de date rapide bazate pe standarde de etică

| — | Observații suplimentare: |
| --- | --- |

—

Observații suplimentare:

15.   Elemente de redresare

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| B.15.1 | În ceea ce privește planul de redresare al statului dumneavoastră membru sau secțiunea dedicată redresării din planul dumneavoastră de prevenire, pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e), vă rugăm să indicați nivelul statului dumneavoastră membru: | Indicator
  1 – 5 |
| | Nivel |
| Nu este disponibil niciun plan de redresare sau nicio secțiune dedicată redresării în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documente) echivalent(e) | 1 |
| Planul de redresare este disponibil sau secțiunea dedicată redresării este disponibilă | 2 |
| Planul de redresare sau secțiunea dedicată redresării include sau este corelat(ă) cu un proces de înregistrare a învățămintelor desprinse prin intermediul analizelor postacțiune (After Actions Reviews – AAR) sau al analizelor între acțiuni (Inter Action Reviews – IAR) și integrarea lor în activitățile practice prin intermediul unui plan de acțiune | 3 |
| Planul de redresare include sau este corelat cu un proces de înregistrare a învățămintelor desprinse prin intermediul analizelor AAR sau IAR și de integrare a acestora în activitățile practice într-un cadru general, cum ar fi planificarea la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară (National Action Planning for Health Security – NAPHS) sau un document echivalent. Acest proces este pus în aplicare și monitorizat periodic la nivel național | 4 |
| Redresarea include sau este corelată cu un proces de înregistrare a învățămintelor desprinse prin intermediul analizelor AAR sau IAR și de integrare a acestora în activitățile practice prin intermediul planificării la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau al unui document echivalent. Acest proces este pus în aplicare și este monitorizat periodic la nivel național și regional (subnațional) | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

B.15.1

În ceea ce privește planul de redresare al statului dumneavoastră membru sau secțiunea dedicată redresării din planul dumneavoastră de prevenire, pregătire și răspuns sau documentul (documentele) echivalent(e), vă rugăm să indicați nivelul statului dumneavoastră membru:

Indicator

1 – 5

Nivel

Nu este disponibil niciun plan de redresare sau nicio secțiune dedicată redresării în planul de pregătire și răspuns sau în documentul (documente) echivalent(e)

1

Planul de redresare este disponibil sau secțiunea dedicată redresării este disponibilă

2

Planul de redresare sau secțiunea dedicată redresării include sau este corelat(ă) cu un proces de înregistrare a învățămintelor desprinse prin intermediul analizelor postacțiune (After Actions Reviews – AAR) sau al analizelor între acțiuni (Inter Action Reviews – IAR) și integrarea lor în activitățile practice prin intermediul unui plan de acțiune

3

Planul de redresare include sau este corelat cu un proces de înregistrare a învățămintelor desprinse prin intermediul analizelor AAR sau IAR și de integrare a acestora în activitățile practice într-un cadru general, cum ar fi planificarea la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară (National Action Planning for Health Security – NAPHS) sau un document echivalent. Acest proces este pus în aplicare și monitorizat periodic la nivel național

4

Redresarea include sau este corelată cu un proces de înregistrare a învățămintelor desprinse prin intermediul analizelor AAR sau IAR și de integrare a acestora în activitățile practice prin intermediul planificării la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau al unui document echivalent. Acest proces este pus în aplicare și este monitorizat periodic la nivel național și regional (subnațional)

5

—

Observații suplimentare:

16.   Acțiunile întreprinse pentru a acoperi lacunele constatate în punerea în aplicare a planurilor de prevenire, pregătire și răspuns

| | Întrebare | Indicator |
| --- | --- | --- |
| B.16.1 | Vă rugăm să încărcați cel mai recent raport anual al statului parte aferent RSI, în format pdf, astfel cum a fost transmis către OMS de statul dumneavoastră membru prin intermediul punctului focal național aferent RSI | Indicatori
  RSI |
| B.16.2 | Vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru a utilizat vreunul dintre următoarele mecanisme complementare pentru a evalua punerea în aplicare a planificării conform RSI a capacităților și a prevenirii, pregătirii și răspunsului în ultimii 3 ani:

  Bifați, după caz: | N/A |
| | Finalizat în ultimii 3 ani? (Da/Nu)
  (Dacă este publicat, vă rugăm să furnizați linkul) |
| Evaluare externă comună | |
| Analize între acțiuni | |
| Analize postacțiune | |
| Exerciții de simulare | |
| Evaluarea și detectarea în comun a evenimentelor | |
| Altele: vă rugăm, precizați | |
| |
| B.16.3 | Vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru în ceea ce privește planificarea la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară propusă de OMS sau un sistem echivalent: | Indicator
  1 – 5 |
| | nivel |
| Nu a fost elaborată sau nu este în curs de elaborare o planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent | 1 |
| A fost elaborată o planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent, dar încă nu este aliniată la nivelul întregii administrații publice și la abordarea „O singură sănătate” pentru toate pericolele | 2 |
| O planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent este dezvoltat și aliniat la nivelul întregii administrații publice și la abordarea „O singură sănătate” pentru toate pericolele, fiind definite și rolurile, responsabilitățile și mecanismele de colaborare | 3 |
| O planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent este dezvoltat și aliniat la nivelul întregii administrații publice și la abordarea „O singură sănătate” pentru toate pericolele și include definiții ale rolurilor, responsabilităților și mecanismelor de colaborare. În plus, au fost calculate costurile aferente planificării la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau sistemului echivalent | 4 |
| Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, este pusă în aplicare cel puțin una dintre activitățile planificate | 5 |
| — | Observații suplimentare: |

Întrebare

Indicator

B.16.1

Vă rugăm să încărcați cel mai recent raport anual al statului parte aferent RSI, în format pdf, astfel cum a fost transmis către OMS de statul dumneavoastră membru prin intermediul punctului focal național aferent RSI

Indicatori

RSI

B.16.2

Vă rugăm să precizați dacă statul dumneavoastră membru a utilizat vreunul dintre următoarele mecanisme complementare pentru a evalua punerea în aplicare a planificării conform RSI a capacităților și a prevenirii, pregătirii și răspunsului în ultimii 3 ani:

Bifați, după caz:

N/A

Finalizat în ultimii 3 ani? (Da/Nu)

(Dacă este publicat, vă rugăm să furnizați linkul)

Evaluare externă comună

Analize între acțiuni

Analize postacțiune

Exerciții de simulare

Evaluarea și detectarea în comun a evenimentelor

Altele: vă rugăm, precizați

B.16.3

Vă rugăm să indicați nivelul corespunzător statului dumneavoastră membru în ceea ce privește planificarea la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară propusă de OMS sau un sistem echivalent:

Indicator

1 – 5

nivel

Nu a fost elaborată sau nu este în curs de elaborare o planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent

1

A fost elaborată o planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent, dar încă nu este aliniată la nivelul întregii administrații publice și la abordarea „O singură sănătate” pentru toate pericolele

2

O planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent este dezvoltat și aliniat la nivelul întregii administrații publice și la abordarea „O singură sănătate” pentru toate pericolele, fiind definite și rolurile, responsabilitățile și mecanismele de colaborare

3

O planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent este dezvoltat și aliniat la nivelul întregii administrații publice și la abordarea „O singură sănătate” pentru toate pericolele și include definiții ale rolurilor, responsabilităților și mecanismelor de colaborare. În plus, au fost calculate costurile aferente planificării la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau sistemului echivalent

4

Aceleași mențiuni ca în cazul nivelului 4 și, în plus, este pusă în aplicare cel puțin una dintre activitățile planificate

5

—

Observații suplimentare:

| — | Dacă ați selectat nivelul 1: vă rugăm să indicați dacă statul dumneavoastră membru intenționează să inițieze o planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent: |
| --- | --- |

—

Dacă ați selectat nivelul 1: vă rugăm să indicați dacă statul dumneavoastră membru intenționează să inițieze o planificare la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară sau un sistem echivalent:

| — | Toate nivelurile: în cazul în care statul dumneavoastră membru nu utilizează planificarea la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară, vă rugăm să descrieți sistemul echivalent: |
| --- | --- |

—

Toate nivelurile: în cazul în care statul dumneavoastră membru nu utilizează planificarea la nivel național a acțiunilor în materie de securitate sanitară, vă rugăm să descrieți sistemul echivalent:

C.   ALTELE

| C.1 | Vă rugăm să descrieți ideile dumneavoastră cu privire la acțiunile suplimentare pe care Comisia le-ar putea întreprinde pentru a sprijini punerea în aplicare a planificării prevenirii, pregătirii, răspunsului și redresării în cazul amenințărilor transfrontaliere grave la adresa sănătății: |
| --- | --- |
| C.2 | Vă rugăm să furnizați orice observație sau clarificare cu privire la întrebările de mai sus și, în cazul în care considerați necesar, enumerați eventualele activități relevante pe care țara dumneavoastră le-a desfășurat sau furnizați informații suplimentare relevante pentru subiectul prezentului chestionar: |

C.1

Vă rugăm să descrieți ideile dumneavoastră cu privire la acțiunile suplimentare pe care Comisia le-ar putea întreprinde pentru a sprijini punerea în aplicare a planificării prevenirii, pregătirii, răspunsului și redresării în cazul amenințărilor transfrontaliere grave la adresa sănătății:

C.2

Vă rugăm să furnizați orice observație sau clarificare cu privire la întrebările de mai sus și, în cazul în care considerați necesar, enumerați eventualele activități relevante pe care țara dumneavoastră le-a desfășurat sau furnizați informații suplimentare relevante pentru subiectul prezentului chestionar:

---

(1)  În această întrebare „organizație” se referă la un grup mandatat în mod oficial, responsabil cu punerea în aplicare a planului de urgență

(2)  Automatizarea se referă la procesul de supraveghere integrat în sistemul de furnizare a asistenței medicale cu extragerea și transmiterea automată a informațiilor relevante sau la alt tip de automatizare care reduce dependența de resursele umane.

(3)  În acest caz este vorba de coordonarea dintre sectoare precum securitate, justiție, apărare și protecție civilă, care permite asigurarea unui mecanism specific pentru pregătire și răspuns în cazul unei contaminări intenționate.

(4)  Stocul de medicamente și de echipamente medicale deținut de statele membre pentru a salva vieți în situații de criză.

(5)  Cum ar fi planul de răspuns și operațional al spitalului

(6)  Ele pot include sectoarele sănătății, protecției civile și controlului la frontiere pentru punerea în aplicare, dacă este necesar, a unor măsuri specifice, cum ar fi carantina, screeningul, NPI, etc.

(7)  https://www.who.int/publications/m/item/tripartite-amr-country-self-assessment-survey---tracss-(6.0)-2022

(8)  Instrumentul pentru evaluare externă comună elaborat de Organizația Mondială a Sănătății, ediția a treia, 2022

(9)  Ibidem

(10)  Ibidem

(11)  Ibidem

---

DECIZII

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/142

---

DECIZIA (UE) 2023/1809 A COMISIEI

din 14 septembrie 2023

de stabilire a criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante și pentru cupele menstruale reutilizabile

[notificată cu numărul C(2023) 6024]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (1), în special articolul 8 alineatul (2),

după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice privind eticheta ecologică a UE, în funcție de grupurile de produse. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice privind eticheta ecologică a UE, în funcție de grupurile de produse.

| (3) | Decizia 2014/763/UE a Comisiei (2) stabilește criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE și cerințele de evaluare și verificare aferente pentru grupul de produse „produse de igienă absorbante”. Perioada de valabilitate a respectivelor criterii și cerințe a fost prelungită până la 31 decembrie 2023 prin Decizia (UE) 2018/1590 a Comisiei (3). |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2014/763/UE a Comisiei (2) stabilește criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE și cerințele de evaluare și verificare aferente pentru grupul de produse „produse de igienă absorbante”. Perioada de valabilitate a respectivelor criterii și cerințe a fost prelungită până la 31 decembrie 2023 prin Decizia (UE) 2018/1590 a Comisiei (3).

| (4) | Pentru a reflecta mai bine cele mai bune practici de pe piață pentru acest grup de produse și pentru a ține seama de evoluțiile politicilor, de eventualele oportunități viitoare de utilizare sporită și de cererea de produse sustenabile de pe piață, este necesar să se stabilească un nou set de criterii pentru produsele de igienă absorbante. De asemenea, este oportun să se stabilească un set de criterii pentru cupele menstruale reutilizabile, care constituie o alternativă sustenabilă cu o piață cu potențial de creștere. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a reflecta mai bine cele mai bune practici de pe piață pentru acest grup de produse și pentru a ține seama de evoluțiile politicilor, de eventualele oportunități viitoare de utilizare sporită și de cererea de produse sustenabile de pe piață, este necesar să se stabilească un nou set de criterii pentru produsele de igienă absorbante. De asemenea, este oportun să se stabilească un set de criterii pentru cupele menstruale reutilizabile, care constituie o alternativă sustenabilă cu o piață cu potențial de creștere.

| (5) | Raportul privind verificarea adecvării cu privire la eticheta ecologică a UE (4) din 30 iunie 2017, care a analizat punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 66/2010, a concluzionat că este necesară o abordare mai strategică pentru eticheta ecologică a UE, care să includă gruparea categoriilor de produse strâns legate între ele, după caz. |
| --- | --- |

(5)

Raportul privind verificarea adecvării cu privire la eticheta ecologică a UE (4) din 30 iunie 2017, care a analizat punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 66/2010, a concluzionat că este necesară o abordare mai strategică pentru eticheta ecologică a UE, care să includă gruparea categoriilor de produse strâns legate între ele, după caz.

| (6) | În conformitate cu aceste concluzii și după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene, este oportun ca grupurile de produse „produse de igienă absorbante” și „cupe menstruale reutilizabile” să fie grupate în cadrul aceleiași decizii, întrucât ambele grupuri de produse îndeplinesc aceeași funcție. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu aceste concluzii și după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene, este oportun ca grupurile de produse „produse de igienă absorbante” și „cupe menstruale reutilizabile” să fie grupate în cadrul aceleiași decizii, întrucât ambele grupuri de produse îndeplinesc aceeași funcție.

| (7) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE nu se acordă niciunui tip de dispozitiv medical, printre care cele definite în Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE nu se acordă niciunui tip de dispozitiv medical, printre care cele definite în Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (8) | Noul Plan de acțiune privind economia circulară pentru o Europă mai curată și mai competitivă (6), adoptat la 11 martie 2020, prevede că cerințele privind sustenabilitatea, reciclabilitatea și conținutul reciclat se vor include mai sistematic în criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE. |
| --- | --- |

(8)

Noul Plan de acțiune privind economia circulară pentru o Europă mai curată și mai competitivă (6), adoptat la 11 martie 2020, prevede că cerințele privind sustenabilitatea, reciclabilitatea și conținutul reciclat se vor include mai sistematic în criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE.

| (9) | Criteriile revizuite de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante ar trebui să vizeze promovarea produselor care au un impact limitat asupra mediului de-a lungul ciclului lor de viață și care sunt produse prin procese eficiente din punctul de vedere al utilizării materialelor și din punct de vedere energetic. În special, criteriile revizuite de acordare a etichetei ecologice a UE promovează produse care au un impact limitat în ceea ce privește emisiile în apă și în aer în timpul producției, care utilizează materii prime obținute din păduri gestionate în mod durabil și care îndeplinesc cerințe stricte privind substanțele nocive. În plus, pentru a contribui la tranziția către o economie mai circulară, criteriile promovează utilizarea ambalajelor din hârtie și/sau carton, atunci când este posibil, ca alternativă la ambalajele din plastic, precum și utilizarea ambalajelor cu conținut reciclat și care pot fi reciclate cu ușurință. |
| --- | --- |

(9)

Criteriile revizuite de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante ar trebui să vizeze promovarea produselor care au un impact limitat asupra mediului de-a lungul ciclului lor de viață și care sunt produse prin procese eficiente din punctul de vedere al utilizării materialelor și din punct de vedere energetic. În special, criteriile revizuite de acordare a etichetei ecologice a UE promovează produse care au un impact limitat în ceea ce privește emisiile în apă și în aer în timpul producției, care utilizează materii prime obținute din păduri gestionate în mod durabil și care îndeplinesc cerințe stricte privind substanțele nocive. În plus, pentru a contribui la tranziția către o economie mai circulară, criteriile promovează utilizarea ambalajelor din hârtie și/sau carton, atunci când este posibil, ca alternativă la ambalajele din plastic, precum și utilizarea ambalajelor cu conținut reciclat și care pot fi reciclate cu ușurință.

| (10) | Produsele reutilizabile fabricate din textile apar pe piață ca alternativă la produsele de unică folosință. Criteriile revizuite de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante și pentru cupele menstruale reutilizabile nu se aplică acestor alternative textile reutilizabile, în cazul cărora este planificată investigarea punctelor lor critice de mediu și a criteriilor lor ecologice în mod specific în scopul revizuirii criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele textile stabilite prin Decizia 2014/350/UE a Comisiei (7). |
| --- | --- |

(10)

Produsele reutilizabile fabricate din textile apar pe piață ca alternativă la produsele de unică folosință. Criteriile revizuite de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante și pentru cupele menstruale reutilizabile nu se aplică acestor alternative textile reutilizabile, în cazul cărora este planificată investigarea punctelor lor critice de mediu și a criteriilor lor ecologice în mod specific în scopul revizuirii criteriilor de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele textile stabilite prin Decizia 2014/350/UE a Comisiei (7).

| (11) | Noile criterii și cerințele de evaluare și de verificare aferente ar trebui să rămână valabile până la 31 decembrie 2029, ținând cont de ciclul de inovare pentru grupul de produse. |
| --- | --- |

(11)

Noile criterii și cerințele de evaluare și de verificare aferente ar trebui să rămână valabile până la 31 decembrie 2029, ținând cont de ciclul de inovare pentru grupul de produse.

| (12) | Din motive de securitate juridică, Decizia 2014/763/UE ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(12)

Din motive de securitate juridică, Decizia 2014/763/UE ar trebui abrogată.

| (13) | Ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție pentru producătorii ale căror produse au primit eticheta ecologică a UE pentru produsele de igienă absorbante pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2014/763/UE, astfel încât aceștia să aibă timp suficient pentru a-și adapta produsele în vederea îndeplinirii noilor criterii și cerințe. Pentru o perioadă limitată după adoptarea prezentei decizii, producătorilor de produse de igienă absorbante ar trebui să li se permită să depună cereri fie pe baza criteriilor prevăzute în Decizia 2014/763/UE, fie pe baza noilor criterii stabilite prin prezenta decizie. De asemenea, ar trebui să se permită utilizarea etichetelor ecologice ale UE acordate în conformitate cu criteriile stabilite prin Decizia 2014/763/UE pentru o perioadă de tranziție. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție pentru producătorii ale căror produse au primit eticheta ecologică a UE pentru produsele de igienă absorbante pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2014/763/UE, astfel încât aceștia să aibă timp suficient pentru a-și adapta produsele în vederea îndeplinirii noilor criterii și cerințe. Pentru o perioadă limitată după adoptarea prezentei decizii, producătorilor de produse de igienă absorbante ar trebui să li se permită să depună cereri fie pe baza criteriilor prevăzute în Decizia 2014/763/UE, fie pe baza noilor criterii stabilite prin prezenta decizie. De asemenea, ar trebui să se permită utilizarea etichetelor ecologice ale UE acordate în conformitate cu criteriile stabilite prin Decizia 2014/763/UE pentru o perioadă de tranziție.

| (14) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Grupul de produse „produse de igienă absorbante” cuprinde orice articol a cărui funcție este absorbția și reținerea fluidelor umane, cum ar fi urina, materiile fecale, transpirația, lichidul menstrual sau laptele, cu excepția produselor textile. Grupul de produse „produse de igienă absorbante” include atât produsele de uz personal, cât și cele de uz profesional.

(2)   Grupul de produse „produse de igienă absorbante” nu cuprinde produsele care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2017/745.

Articolul 2

(1)   Grupul de produse „cupe menstruale reutilizabile” cuprinde cupele flexibile reutilizabile sau alte dispozitive purtate în interiorul corpului, a căror funcție este de a reține și colecta fluidul menstrual și care sunt fabricate din silicon sau din alți elastomeri.

(2)   Categoria de produse „cupe menstruale reutilizabile” nu include produsele care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2017/745.

Articolul 3

(1)   Pentru ca unui produs să i se acorde eticheta ecologică a UE în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 66/2010 pentru grupul de produse „produse de igienă absorbante”, acesta trebuie să se încadreze în definiția respectivului grup de produse prevăzută la articolul 1 din prezenta decizie și să respecte criteriile și cerințele de evaluare și verificare aferente stabilite în anexa I la prezenta decizie.

(2)   Pentru ca unui produs să i se acorde eticheta ecologică a UE în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 66/2010 pentru grupul de produse „cupe menstruale reutilizabile”, acesta trebuie să se încadreze în definiția respectivului grup de produse prevăzută la articolul 2 din prezenta decizie și să respecte criteriile și cerințele de evaluare și verificare aferente stabilite în anexa II la prezenta decizie.

Articolul 4

Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru grupurile de produse „produse de igienă absorbante” și „cupe menstruale reutilizabile” și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile până la 31 decembrie 2029.

Articolul 5

(1)   În scopuri administrative, numărul de cod atribuit grupului de produse „produse de igienă absorbante” este „047”.

(2)   În scopuri administrative, numărul de cod atribuit grupului de produse „cupe menstruale reutilizabile” este „055”.

Articolul 6

Decizia 2014/763/UE se abrogă.

Articolul 7

(1)   Cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru grupul de produse „produse igienice absorbante”, astfel cum este definit în Decizia 2014/763/UE, care sunt prezentate înainte de data aplicării prezentei decizii se evaluează în conformitate cu condițiile stabilite în Decizia 2014/763/UE.

(2)   Cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în grupul de produse „produse igienice absorbante” depuse la data adoptării sau în termen de două luni de la data adoptării prezentei decizii se pot baza fie pe criteriile stabilite în prezenta decizie, fie pe criteriile stabilite în Decizia 2014/763/UE.

(3)   Licențele de utilizare a etichetei ecologice a UE acordate în baza unei cereri evaluate conform criteriilor stabilite în Decizia 2014/763/UE pot fi utilizate timp de 12 luni de la data aplicării prezentei decizii.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Se aplică de la 21 septembrie 2023.

Adoptată la Bruxelles, 14 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 27, 30.1.2010, p. 1.

1

(2)  Decizia 2014/763/UE a Comisiei din 24 octombrie 2014 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produse igienice absorbante (JO L 320, 6.11.2014, p. 46).

2

(3)  Decizia (UE) 2018/1590 a Comisiei din 19 octombrie 2018 de modificare a Deciziilor 2012/481/UE, 2014/391/UE, 2014/763/UE și 2014/893/UE în ceea ce privește perioada de valabilitate a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru anumite produse și a cerințelor de evaluare și de verificare aferente (JO L 264, 23.10.2018, p. 24).

3

(4)  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind revizuirea aplicării Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 cu privire la participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și a Regulamentului (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta ecologică a UE [COM(2017) 355 final].

4

(5)  Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (JO L 117, 5.5.2017, p. 1).

5

(6)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un nou Plan de acțiune privind economia circulară pentru o Europă mai curată și mai competitivă [COM(2020) 98 final] (JO C 364, 28.10.2020, p. 94).

6

(7)  Decizia 2014/350/UE a Comisiei din 5 iunie 2014 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele textile (JO L 174, 13.6.2014, p. 45).

7

---

ANEXA I

Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele de igienă absorbante

Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE vizează cele mai bune produse de igienă absorbante de pe piață în ceea ce privește performanța de mediu. Criteriile se axează pe principalele impacturi asupra mediului asociate cu ciclul de viață al acestor produse și promovează aspecte legate de economia circulară.

Cerințe de evaluare și de verificare

Pentru ca eticheta ecologică a UE să fie acordată unui anumit produs, acesta trebuie să respecte fiecare cerință. Solicitantul prezintă o confirmare scrisă cu privire la îndeplinirea tuturor criteriilor.

Pentru fiecare criteriu sunt indicate cerințe specifice de evaluare și de verificare.

În cazul în care solicitantul trebuie să furnizeze declarații, documentații, analize, rapoarte de încercare sau alte dovezi prin care să ateste respectarea criteriilor, acestea pot proveni de la solicitant și/sau de la furnizorul (furnizorii) său (săi), după caz.

Organismele competente recunosc în mod preferențial certificatele eliberate de organismele acreditate conform standardului armonizat relevant pentru laboratoarele de testare și de etalonare, precum și verificările efectuate de organismele acreditate conform standardului armonizat relevant pentru organisme care certifică produse, procese și servicii.

Dacă este cazul, pot fi folosite și alte metode de încercare decât cele indicate pentru fiecare criteriu, dacă echivalența lor este acceptată de organismul competent care evaluează cererea.

Dacă este cazul, organismele competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

Schimbarea furnizorilor și a locurilor de producție relevante pentru produsele cărora li s-a acordat eticheta ecologică a UE trebuie notificată organismelor competente, notificarea respectivă fiind însoțită de informații justificative pentru a se putea verifica dacă criteriile sunt respectate în continuare.

Ca cerință prealabilă, produsul trebuie să îndeplinească toate cerințele legale din țara (țările) în care se intenționează comercializarea acestuia. Solicitantul declară că produsul respectă această cerință.

Odată cu cererea de acordare a etichetei ecologice a UE, se furnizează următoarele informații:

| (a) | o descriere a produsului, împreună cu greutatea unităților de produs individuale și greutatea totală a produsului; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a produsului, împreună cu greutatea unităților de produs individuale și greutatea totală a produsului;

| (b) | o descriere a ambalajului de vânzare, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a ambalajului de vânzare, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul;

| (c) | o descriere a supraambalajului, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a supraambalajului, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul;

| (d) | o descriere a elementelor componente separate, împreună cu greutatea lor individuală; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a elementelor componente separate, împreună cu greutatea lor individuală;

| (e) | elementele componente, materialele și toate substanțele utilizate în produs, împreună cu greutățile respective ale acestora și, dacă este cazul, cu numerele lor CAS. |
| --- | --- |

(e)

elementele componente, materialele și toate substanțele utilizate în produs, împreună cu greutățile respective ale acestora și, dacă este cazul, cu numerele lor CAS.

În sensul prezentei anexe, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „aditivi” înseamnă substanțe adăugate la elementele componente, materiale sau produsul finit pentru a îmbunătăți sau a conserva unele dintre caracteristicile acestora; |
| --- | --- |

1.

„aditivi” înseamnă substanțe adăugate la elementele componente, materiale sau produsul finit pentru a îmbunătăți sau a conserva unele dintre caracteristicile acestora;

| 2. | „materiale plastice de origine biologică” înseamnă materiale plastice fabricate din materii prime biologice. În timp ce materialele plastice convenționale sunt fabricate din resurse fosile (petrol și gaze naturale), materiale plastice de origine biologică sunt fabricate din biomasă. Biomasa provine în prezent în principal din plante cultivate special pentru a fi utilizate ca materie primă pentru a înlocui resursele fosile, cum ar fi trestia de zahăr, culturile de cereale, culturile de plante oleaginoase sau sursele nealimentare, precum lemnul. Alte surse sunt deșeurile și subprodusele organice, cum ar fi uleiul de gătit uzat, uleiul rezultat din prelucrarea trestiei de zahăr și uleiul de tal. Materialele plastice pot fi fabricate integral sau parțial din materii prime biologice. Materialele plastice de origine biologică pot fi atât biodegradabile, cât și nebiodegradabile; |
| --- | --- |

2.

„materiale plastice de origine biologică” înseamnă materiale plastice fabricate din materii prime biologice. În timp ce materialele plastice convenționale sunt fabricate din resurse fosile (petrol și gaze naturale), materiale plastice de origine biologică sunt fabricate din biomasă. Biomasa provine în prezent în principal din plante cultivate special pentru a fi utilizate ca materie primă pentru a înlocui resursele fosile, cum ar fi trestia de zahăr, culturile de cereale, culturile de plante oleaginoase sau sursele nealimentare, precum lemnul. Alte surse sunt deșeurile și subprodusele organice, cum ar fi uleiul de gătit uzat, uleiul rezultat din prelucrarea trestiei de zahăr și uleiul de tal. Materialele plastice pot fi fabricate integral sau parțial din materii prime biologice. Materialele plastice de origine biologică pot fi atât biodegradabile, cât și nebiodegradabile;

| 3. | „pastă de celuloză” înseamnă un material fibros compus în principal din celuloză și obținut în urma tratării materialelor lignocelulozice cu una sau mai multe soluții apoase de substanțe chimice de transformare în pastă și/sau de albire; |
| --- | --- |

3.

„pastă de celuloză” înseamnă un material fibros compus în principal din celuloză și obținut în urma tratării materialelor lignocelulozice cu una sau mai multe soluții apoase de substanțe chimice de transformare în pastă și/sau de albire;

| 4. | „element component” înseamnă unul sau mai multe materiale și produse chimice care îndeplinesc împreună o funcție dorită a produsului de igienă absorbant, cum ar fi un miez absorbant, adezivi sau o peliculă de protecție exterioară; |
| --- | --- |

4.

„element component” înseamnă unul sau mai multe materiale și produse chimice care îndeplinesc împreună o funcție dorită a produsului de igienă absorbant, cum ar fi un miez absorbant, adezivi sau o peliculă de protecție exterioară;

| 5. | „ambalaj compozit” înseamnă o unitate de ambalaj confecționată din două sau mai multe materiale diferite, cu excepția materialelor utilizate pentru etichete, a dispozitivelor de închidere și sigilare, care nu pot fi separate manual și, prin urmare, formează o singură unitate integrală; |
| --- | --- |

5.

„ambalaj compozit” înseamnă o unitate de ambalaj confecționată din două sau mai multe materiale diferite, cu excepția materialelor utilizate pentru etichete, a dispozitivelor de închidere și sigilare, care nu pot fi separate manual și, prin urmare, formează o singură unitate integrală;

| 6. | „supraambalaj”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj secundar, înseamnă ambalajul conceput pentru a constitui o grupare a unui anumit număr de unități de vânzare la punctul de vânzare, indiferent dacă acestea sunt vândute ca atare utilizatorului final sau dacă servesc numai ca mijloc de umplere a rafturilor la punctul de vânzare sau de creare a unei unități de stocare sau de distribuție, și care poate fi înlăturat de pe produs fără a-i afecta caracteristicile; |
| --- | --- |

6.

„supraambalaj”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj secundar, înseamnă ambalajul conceput pentru a constitui o grupare a unui anumit număr de unități de vânzare la punctul de vânzare, indiferent dacă acestea sunt vândute ca atare utilizatorului final sau dacă servesc numai ca mijloc de umplere a rafturilor la punctul de vânzare sau de creare a unei unități de stocare sau de distribuție, și care poate fi înlăturat de pe produs fără a-i afecta caracteristicile;

| 7. | „impurități” înseamnă reziduurile, poluanții, contaminanții etc. rezultați din producție, inclusiv din producția de materii prime, care rămân în materia primă/ingredient și/sau în produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia) în concentrații mai mici de 100 ppm (0,0100 % g/g, 100 mg/kg); |
| --- | --- |

7.

„impurități” înseamnă reziduurile, poluanții, contaminanții etc. rezultați din producție, inclusiv din producția de materii prime, care rămân în materia primă/ingredient și/sau în produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia) în concentrații mai mici de 100 ppm (0,0100 % g/g, 100 mg/kg);

| 8. | „substanțe componente” înseamnă toate substanțele din produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia), inclusiv aditivii (de exemplu, conservanții și stabilizatorii) din materiile prime. Substanțele cunoscute ca fiind eliberate din substanțele componente în condiții de fabricație stabilizate (de exemplu, formaldehidă și arilamină) sunt, de asemenea, considerate substanțe componente; |
| --- | --- |

8.

„substanțe componente” înseamnă toate substanțele din produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia), inclusiv aditivii (de exemplu, conservanții și stabilizatorii) din materiile prime. Substanțele cunoscute ca fiind eliberate din substanțele componente în condiții de fabricație stabilizate (de exemplu, formaldehidă și arilamină) sunt, de asemenea, considerate substanțe componente;

| 9. | „fibre celulozice artificiale”, cunoscute și sub denumirea de fibre regenerate, înseamnă fibrele produse din materia primă celuloză care includ fibrele de tip viscoză, modal, lyocell, cupro și triacetat; |
| --- | --- |

9.

„fibre celulozice artificiale”, cunoscute și sub denumirea de fibre regenerate, înseamnă fibrele produse din materia primă celuloză care includ fibrele de tip viscoză, modal, lyocell, cupro și triacetat;

| 10. | „materiale” înseamnă materialele care constituie diferite elemente componente ale unui produs de igienă absorbant, cum ar fi celuloza în fulgi, bumbacul sau polipropilena (PP); |
| --- | --- |

10.

„materiale” înseamnă materialele care constituie diferite elemente componente ale unui produs de igienă absorbant, cum ar fi celuloza în fulgi, bumbacul sau polipropilena (PP);

| 11. | „ambalaj” înseamnă articole din orice material care sunt destinate a fi utilizate pentru a conține, proteja, manipula, livra sau prezenta produsele și care pot fi diferențiate în formate de ambalaje pe baza funcției, a materialului și a conceptului acestora, inclusiv:






  (a) | articole necesare pentru a conține, a susține sau a conserva produsul pe întreaga durată de viață a acestuia, fără a face parte integrantă din produs și care sunt destinate a fi utilizate, consumate sau eliminate împreună cu produsul; |
| --- | --- | --- |

11.

„ambalaj” înseamnă articole din orice material care sunt destinate a fi utilizate pentru a conține, proteja, manipula, livra sau prezenta produsele și care pot fi diferențiate în formate de ambalaje pe baza funcției, a materialului și a conceptului acestora, inclusiv:

(a)

articole necesare pentru a conține, a susține sau a conserva produsul pe întreaga durată de viață a acestuia, fără a face parte integrantă din produs și care sunt destinate a fi utilizate, consumate sau eliminate împreună cu produsul;

| (b) | elemente componente și elemente auxiliare ale unui articol menționat la litera (a) care sunt integrate în articol; |
| --- | --- |

(b)

elemente componente și elemente auxiliare ale unui articol menționat la litera (a) care sunt integrate în articol;

| (c) | elemente auxiliare unui articol menționat la litera (a) care sunt atârnate direct pe produs sau atașate acestuia, care îndeplinesc o funcție de ambalare fără a face parte integrantă din produs și care sunt destinate a fi utilizate, consumate sau eliminate împreună cu produsul etc. |
| --- | --- |

(c)

elemente auxiliare unui articol menționat la litera (a) care sunt atârnate direct pe produs sau atașate acestuia, care îndeplinesc o funcție de ambalare fără a face parte integrantă din produs și care sunt destinate a fi utilizate, consumate sau eliminate împreună cu produsul etc.

| 12. | „material plastic”, denumit și plastic, înseamnă polimeri, în sensul articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (1), la care este posibil să fi fost adăugați aditivi sau alte substanțe și care pot funcționa ca elemente componente structurale principale ale produselor finale și/sau ale ambalajelor, cu excepția polimerilor naturali care nu au fost modificați chimic; |
| --- | --- |

12.

„material plastic”, denumit și plastic, înseamnă polimeri, în sensul articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (1), la care este posibil să fi fost adăugați aditivi sau alte substanțe și care pot funcționa ca elemente componente structurale principale ale produselor finale și/sau ale ambalajelor, cu excepția polimerilor naturali care nu au fost modificați chimic;

| 13. | „polimer” înseamnă o substanță constituită din molecule caracterizate printr-o succesiune de unul sau mai multe tipuri de unități monomere. Asemenea molecule trebuie să aibă greutățile moleculare distribuite într-un astfel de domeniu încât diferențele de greutate moleculară să fie atribuite, în primul rând, diferențelor de număr al unităților monomere. Un polimer conține: (a) o majoritate ponderală simplă de molecule care conțin cel puțin trei unități monomere legate printr-o legătură covalentă de cel puțin o altă unitate monomeră sau de un alt reactant; (b) o cantitate inferioară unei majorități ponderale simple de molecule cu aceeași greutate moleculară. În înțelesul prezentei definiții, prin „unitate monomeră” se înțelege forma reacționată a unei substanțe monomere într-un polimer, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

13.

„polimer” înseamnă o substanță constituită din molecule caracterizate printr-o succesiune de unul sau mai multe tipuri de unități monomere. Asemenea molecule trebuie să aibă greutățile moleculare distribuite într-un astfel de domeniu încât diferențele de greutate moleculară să fie atribuite, în primul rând, diferențelor de număr al unităților monomere. Un polimer conține: (a) o majoritate ponderală simplă de molecule care conțin cel puțin trei unități monomere legate printr-o legătură covalentă de cel puțin o altă unitate monomeră sau de un alt reactant; (b) o cantitate inferioară unei majorități ponderale simple de molecule cu aceeași greutate moleculară. În înțelesul prezentei definiții, prin „unitate monomeră” se înțelege forma reacționată a unei substanțe monomere într-un polimer, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006;

| 14. | „unitate de produs” înseamnă cel mai mic articol care poate fi utilizat de consumator și care îndeplinește funcția produsului; |
| --- | --- |

14.

„unitate de produs” înseamnă cel mai mic articol care poate fi utilizat de consumator și care îndeplinește funcția produsului;

| 15. | „reciclabilitate” înseamnă cantitatea (masa sau procentul) disponibilă pentru reciclare dintr-un articol; |
| --- | --- |

15.

„reciclabilitate” înseamnă cantitatea (masa sau procentul) disponibilă pentru reciclare dintr-un articol;

| 16. | „conținut reciclat” înseamnă cantitatea dintr-un articol (ca suprafață, lungime, volum sau masă) care provine din materiale reciclate postconsum și/sau postindustrial. În cazul de față, articolul poate însemna produsul sau ambalajul; |
| --- | --- |

16.

„conținut reciclat” înseamnă cantitatea dintr-un articol (ca suprafață, lungime, volum sau masă) care provine din materiale reciclate postconsum și/sau postindustrial. În cazul de față, articolul poate însemna produsul sau ambalajul;

| 17. | „reciclare” înseamnă, în conformitate cu articolul 3 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include retratarea materialelor organice, dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de umplere; |
| --- | --- |

17.

„reciclare” înseamnă, în conformitate cu articolul 3 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include retratarea materialelor organice, dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de umplere;

| 18. | „ambalaj de vânzare”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj primar, înseamnă ambalajul conceput să constituie o unitate de vânzare, constând în produse și ambalaj, către utilizatorul final sau către consumator la punctul de desfacere; |
| --- | --- |

18.

„ambalaj de vânzare”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj primar, înseamnă ambalajul conceput să constituie o unitate de vânzare, constând în produse și ambalaj, către utilizatorul final sau către consumator la punctul de desfacere;

| 19. | „element component separat”, cunoscut și sub denumirea de element component suplimentar, înseamnă un element component de ambalaj care este distinct de corpul principal al unității de ambalaj, care poate fi dintr-un material diferit, care trebuie demontat complet și permanent de unitatea de ambalaj principală pentru a avea acces la produs și care este, de regulă, eliminat înainte de unitatea de ambalaj și separat de aceasta. În cazul produselor igienice absorbante, este vorba despre orice element component cu funcție de protecție sau de igienă care este îndepărtat înainte de utilizarea produsului, de exemplu, ambalajul sau folia individuală în care se află unele produse de igienă absorbante din ambalajul de vânzare (în principal în cazul tampoanelor și al absorbantelor igienice), banda și hârtia protectoare antiadezivă a scutecelor pentru copii și a absorbantelor igienice sau aplicatorul cu care sunt prevăzute tampoanele; |
| --- | --- |

19.

„element component separat”, cunoscut și sub denumirea de element component suplimentar, înseamnă un element component de ambalaj care este distinct de corpul principal al unității de ambalaj, care poate fi dintr-un material diferit, care trebuie demontat complet și permanent de unitatea de ambalaj principală pentru a avea acces la produs și care este, de regulă, eliminat înainte de unitatea de ambalaj și separat de aceasta. În cazul produselor igienice absorbante, este vorba despre orice element component cu funcție de protecție sau de igienă care este îndepărtat înainte de utilizarea produsului, de exemplu, ambalajul sau folia individuală în care se află unele produse de igienă absorbante din ambalajul de vânzare (în principal în cazul tampoanelor și al absorbantelor igienice), banda și hârtia protectoare antiadezivă a scutecelor pentru copii și a absorbantelor igienice sau aplicatorul cu care sunt prevăzute tampoanele;

| 20. | „substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin”, denumite și perturbatori endocrini, înseamnă substanțe care au fost identificate ca având proprietăți care afectează sistemul endocrin (sănătatea umană și/sau mediul) în conformitate cu articolul 57 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (lista substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită candidate pentru autorizare) sau în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5); |
| --- | --- |

20.

„substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin”, denumite și perturbatori endocrini, înseamnă substanțe care au fost identificate ca având proprietăți care afectează sistemul endocrin (sănătatea umană și/sau mediul) în conformitate cu articolul 57 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (lista substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită candidate pentru autorizare) sau în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5);

| 21. | „polimeri superabsorbanți” înseamnă polimeri sintetici concepuți pentru absorbția și reținerea unor cantități mari de lichid în comparație cu propria lor masă; |
| --- | --- |

21.

„polimeri superabsorbanți” înseamnă polimeri sintetici concepuți pentru absorbția și reținerea unor cantități mari de lichid în comparație cu propria lor masă;

| 22. | „polimeri sintetici” înseamnă substanțe macromoleculare, altele decât pasta de celuloză, obținute în mod intenționat prin unul dintre următoarele procese:






  (a) | un proces de polimerizare cum ar fi poliadiția sau policondensarea sau orice alt procedeu similar de combinare a monomerilor sau a altor substanțe inițiale; |
| --- | --- | --- |

22.

„polimeri sintetici” înseamnă substanțe macromoleculare, altele decât pasta de celuloză, obținute în mod intenționat prin unul dintre următoarele procese:

(a)

un proces de polimerizare cum ar fi poliadiția sau policondensarea sau orice alt procedeu similar de combinare a monomerilor sau a altor substanțe inițiale;

| (b) | modificarea chimică a unor macromolecule naturale sau sintetice; |
| --- | --- |

(b)

modificarea chimică a unor macromolecule naturale sau sintetice;

| (c) | fermentare microbiană. |
| --- | --- |

(c)

fermentare microbiană.

Criteriul 1.   Celuloza în fulgi (fluff pulp)

Acest criteriu se aplică celulozei în fulgi care reprezintă ≥ 1 % g/g din produsul finit.

1.1.   
  Identificarea surselor celulozei în fulgi

Pentru întreaga (100 %) cantitate de celuloză în fulgi, furnizorii dețin un certificat valabil privind lanțul de custodie, eliberat de un sistem terț de certificare independent, precum FSC, PEFC sau un sistem echivalent.

Un procent minim de 70 % din materiile prime lemnoase utilizate pentru producția celulozei în fulgi fac obiectul unor certificate valabile de gestionare durabilă a pădurilor eliberate de un sistem terț de certificare independent, precum FSC, PEFC sau un sistem echivalent. Restul materiilor prime lemnoase, inclusiv orice materii prime lemnoase virgine fac obiectul unui sistem de verificare și control care garantează că acestea provin din surse legale și că îndeplinesc orice alte cerințe ale sistemului de certificare referitoare la materialele necertificate.

Organismele de certificare care eliberează certificate privind lanțul de custodie și/sau gestionarea durabilă a pădurilor trebuie să fie acreditate/recunoscute de respectivul sistem de certificare.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate însoțită de certificate valabile, eliberate de un sistem de certificare independent, privind lanțul de custodie, pentru furnizorii întregii (100 %) cantități de celuloză în fulgi utilizate în produs. Sistemele FSC, PEFC sau sisteme echivalente sunt acceptate ca sisteme terțe de certificare independentă.

În plus, solicitantul prezintă documente contabile auditate care să demonstreze că cel puțin 70 % din materiile prime lemnoase utilizate pentru producția celulozei în fulgi sunt definite ca materiale certificate în conformitate cu FSC, PEFC sau cu sisteme echivalente valabile. Documentele contabile auditate trebuie să fie valabile pe întreaga durată a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. Organismele competente verifică din nou documentele contabile la 12 luni de la acordarea licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE.

În cazul în care celuloza în fulgi este utilizată pentru fabricarea unui material nețesut consolidat cu jet de aer, furnizorul respectivului material alocă credite pentru materialul utilizat pentru fabricarea produsului, furnizând facturi care să justifice numărul de credite alocate.

În ceea ce privește proporția rămasă de materii prime lemnoase, trebuie să se demonstreze că proporția de materiale prime virgine necertificate nu depășește 30 % și că lemnul respectiv face obiectul unui sistem de verificare și control care asigură faptul că este obținut în mod legal și respectă orice alte cerințe ale sistemului de certificare pentru materialele necertificate. În cazul în care sistemul de certificare nu impune în mod expres ca toate materialele neprelucrate să provină din specii nemodificate genetic, trebuie să se furnizeze dovezi suplimentare care să demonstreze acest lucru.

1.2.   
  Albirea celulozei în fulgi

Pasta utilizată în produs nu se albește cu clor elementar (Cl2) gazos.

În cazul pastei fără clor elementar (ECF), emisiile medii anuale de compuși organici halogenați adsorbabili (AOX), exprimate în kg/tonă uscată la aer (TUA), generate de producția fiecărui tip de pastă utilizat în produsele cu eticheta ecologică a UE nu trebuie să depășească 0,140 kg/TUA.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de un raport de încercare efectuat utilizând metoda de testare ISO 9562: 2004, incluzând emisiile de AOX în raport cu pasta ECF albită, exprimate în kg de AOX/TUA de pastă. În cazul în care se utilizează diferite calități de pastă, solicitantul prezintă emisiile individuale de AOX corespunzătoare fiecărui tip de pastă. Metodele echivalente pot fi acceptate ca metode de testare dacă sunt considerate echivalente de către o parte terță; ele trebuie însoțite de calcule detaliate care să ateste conformitatea cu această cerință și de documente justificative aferente.

Măsurătorile emisiilor de AOX trebuie efectuate pe eșantioane nefiltrate și nedecantate, preluate la punctul de deversare a efluenților de la instalația de tratare a apelor reziduale a fabricilor. În cazurile în care efluentul fabricii este trimis către o instalație municipală de tratare a apelor reziduale sau o altă instalație terță, se analizează eșantioane nefiltrate și nedecantate preluate de la punctul de evacuare a efluentului fabricii, iar rezultatele sunt multiplicate cu un factor standard de eficiență a eliminării pentru instalația municipală de tratare a apelor reziduale sau instalația terță. Factorul de eficiență a eliminării se bazează pe informații furnizate de operatorul instalației municipale de tratare a apelor reziduale sau al altei instalații terțe.

Informațiile privind emisiile de AOX se exprimă ca media anuală obținută din cel puțin 12 măsurători realizate cel puțin o dată pe lună. În cazul unei instalații de producție noi sau reconstruite, măsurătorile se bazează pe cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a instalației. Documentele justificative includ o precizare privind frecvența de măsurare.

AOX trebuie măsurat numai în procesele în care se utilizează compuși de clor pentru albirea pastei (albire ECF). Nu este necesar să se măsoare AOX în efluenții proveniți din producția de pastă în care nu se folosesc procedee de albire sau în care aceste procedee se efectuează cu substanțe fără clor.

Solicitantul furnizează, de asemenea, o declarație din partea producătorului de pastă care să arate că nu s-a folosit clor elementar (Cl2) gazos.

În cazul în care solicitantul nu utilizează deloc pastă ECF, este suficientă o declarație în acest sens.

1.3.   
  Emisiile generate de producția de celuloză în fulgi în apă [consum chimic de oxigen – CCO și fosfor (P)] și în aer [compuși ai sulfului (S) și NOx]

Emisiile în apă și în aer rezultate din producția de pastă se exprimă în puncte (PCCO, PP, PS, PNOx). Punctele se calculează prin împărțirea valorii emisiilor reale la valorile de referință menționate în tabelul 1.

| — | Niciunul dintre punctele individuale PCCO, PP, PS și PNOx nu depășește pragul de 1,5. |
| --- | --- |

—

Niciunul dintre punctele individuale PCCO, PP, PS și PNOx nu depășește pragul de 1,5.

| — | Suma punctelor (Ptotal = PCCO + PP + PS + PNOx) nu depășește pragul de 4,0. |
| --- | --- |

—

Suma punctelor (Ptotal = PCCO + PP + PS + PNOx) nu depășește pragul de 4,0.

Pentru fiecare tip de pastă „i” a cărei sursă a fost precizată, emisiile aferente măsurate [exprimate în kg/TUA] se ponderează în funcție de proporția de pastă a cărei sursă a fost precizată (pasta „i” pe tonă de pastă „i” uscată la aer) și se însumează. Valorile de referință pentru fiecare tip de pastă utilizată figurează în tabelul 1. La final, emisiile totale se împart la valoarea totală de referință, conform următoarei formule utilizate pentru CCO:

Formula

Tabelul 1

Valorile de referință pentru emisiile provenite de la diferitele tipuri de pastă CTMP = pastă chimico-termomecanică; NSSC = pastă semichimică cu sulfit neutru

| | Valori de referință (kg/TUA) |
| --- | --- |
| CCOref | Pref | Sref | NOxref |
| Fabrici integrate |
| Pastă chimică albită (alta decât cu sulfit) | 16,0 | 0,030  (6)

  0,05  (7) | 0,6 | 1,5 |
| Pastă chimică albită (cu sulfit) | 24,0 | 0,03 | 0,6 | 1,5 |
| Pastă chimică nealbită | 6,5 | 0,02 | 0,6 | 1,5 |
| Pastă chimică nealbită (numai celuloză sulfat nealbită pentru scopuri electrotehnice) | 6,5 | 0,035 | 0,6 | 1,5 |
| CTMP | 15,0 | 0,01 | 0,2 | 0,3 |
| NSSC | 11 | 0,02 | 0,4 | 1,5 |
| Fabrici neintegrate
   (8) |
| Procesul de transformare | 1 | 0,001 | 0,15 | 0,6 |

Valori de referință (kg/TUA)

CCOref

Pref

Sref

NOxref

Fabrici integrate

Pastă chimică albită (alta decât cu sulfit)

16,0

0,030  (6)

0,05  (7)

0,6

1,5

Pastă chimică albită (cu sulfit)

24,0

0,03

0,6

1,5

Pastă chimică nealbită

6,5

0,02

0,6

1,5

Pastă chimică nealbită (numai celuloză sulfat nealbită pentru scopuri electrotehnice)

6,5

0,035

0,6

1,5

CTMP

15,0

0,01

0,2

0,3

NSSC

11

0,02

0,4

1,5

Fabrici neintegrate
   (8)

Procesul de transformare

1

0,001

0,15

0,6

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă calcule detaliate și date de testare care să ateste conformitatea cu acest criteriu, împreună cu o documentație justificativă aferentă care include rapoarte de încercare pentru care se folosesc următoarele metode de testare standard pentru monitorizare continuă sau periodică: CCO: ISO 15705 sau ISO 6060; Fosfor (P) total: EN ISO 6878; NOx: EN 14792, ISO 11564 sau metoda EPA 7e; S (oxizi de sulf): EN 14791, metoda EPA nr. 6C sau 8; S (sulf redus): EPA nr. 15A, 16A, 16B sau 16c; conținutul de sulf (S) în petrol: ISO 8754; conținutul de sulf (S) în cărbune: ISO 19579; conținutul de sulf (S) în biomasă: EN 15289. Sunt acceptate metodele de testare al căror domeniu de aplicare și ale căror standarde privind cerințele sunt considerate echivalente cu cele ale standardelor naționale și internaționale menționate și a căror echivalență a fost confirmată de o parte terță independentă. De asemenea, se pot utiliza teste rapide pentru monitorizarea emisiilor, cu condiția ca acestea să se realizeze periodic (de exemplu, lunar) în raport cu standardele menționate anterior relevante sau cu metode echivalente adecvate.

În cazul măsurătorilor CCO, monitorizarea continuă pe baza analizei conținutului de carbon organic total (TOC) este acceptată atât timp cât s-a stabilit o corelație între rezultatele TOC și CCO pentru unitatea în cauză.

Frecvența minimă a măsurătorilor pentru măsurarea CCO și a emisiilor totale de fosfor este cel puțin săptămânală. Emisiile de S și de NOx se măsoară cel puțin de două ori pe an calendaristic (la o distanță de 4-6 luni).

Datele se raportează ca medii anuale, cu excepția cazurilor în care:

| — | campania de producție se desfășoară numai pentru o durată limitată; |
| --- | --- |

—

campania de producție se desfășoară numai pentru o durată limitată;

| — | instalația de producție este nouă sau a fost reconstruită, caz în care măsurătorile se bazează pe cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a instalației. |
| --- | --- |

—

instalația de producție este nouă sau a fost reconstruită, caz în care măsurătorile se bazează pe cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a instalației.

Rezultatele măsurătorilor trebuie să fie reprezentative pentru campania respectivă și trebuie să se fi realizat un număr suficient de măsurători pentru fiecare parametru de emisie. Documentația justificativă include frecvența de măsurare și calculul punctelor pentru CCO, P total, S și NOx.

Măsurătorile emisiilor în apă trebuie efectuate pe eșantioane nefiltrate și nedecantate preluate la punctul de deversare a efluenților de la instalația de tratare a apelor reziduale a fabricilor. În cazurile în care efluentul fabricii este trimis către o instalație municipală de tratare a apelor reziduale sau o altă instalație terță, se analizează eșantioane nefiltrate și nedecantate preluate de la punctul de evacuare a efluentului fabricii, iar rezultatele sunt multiplicate cu un factor standard de eficiență a eliminării pentru instalația municipală de tratare a apelor reziduale sau instalația terță. Factorul de eficiență a eliminării se bazează pe informații furnizate de operatorul instalației municipale de tratare a apelor reziduale sau al altei instalații terțe.

Emisiile în aer includ toate emisiile de S și NOx care au loc în timpul producției de pastă, inclusiv aburul generat în afara unității de producție, minus toate emisiile alocate pentru producerea de energie electrică. În cazurile în care cogenerarea de energie termică și de energie electrică se produce în aceeași instalație, emisiile de NOx și de compuși de S rezultate din generarea de energie electrică la fața locului se deduc din volumul total. Proporția din emisii care rezultă din generarea energiei electrice se calculează ca:

2 × [MWh (energie electrică)]/[2 × MWh (energie electrică) + MWh (energie termică)]

În acest calcul, „energia electrică” este energia electrică produsă în instalația de cogenerare, iar „energia termică” este energia termică netă furnizată de instalația de cogenerare pentru producția de pastă.

Măsurătorile emisiilor de NOx și de compuși de S trebuie efectuate și la cazanele de recuperare, cuptoarele de var, cazanele cu abur și furnalele pentru distrugerea gazelor puternic mirositoare. De asemenea, se iau în considerare emisiile difuze.

Valorile raportate ale emisiilor de compuși de S includ atât emisiile de S oxidat, cât și emisiile de S redus [SO2 și sulf total redus (TRS) – măsurate ca S]. Emisiile de S generate de producerea de energie termică din petrol, cărbune și alți combustibili externi cu conținut cunoscut de S pot fi calculate în loc să fie măsurate și trebuie luate în considerare.

1.4.   
  Emisiile de CO2 rezultate în urma producției de celuloză în fulgi

Emisiile de CO2 generate de producția de celuloză în fulgi nu trebuie să depășească valorile prezentate în tabelul 2, incluzând emisiile rezultate în urma producției de energie electrică (în incintă sau în afara acesteia). Emisiile de CO2 includ toate sursele de energie utilizate în cursul producției de pastă.

La calculul emisiilor de CO2 din surse de energie se utilizează valorile de referință ale emisiilor, prezentate în tabelul 3. Dacă este necesar, factorii de emisie de CO2 pentru alte surse de energie sunt prevăzuți în anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (9), în timp ce factorii de emisie de CO2 pentru energia electrică din rețea ar trebui să fie în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2019/331 al Comisiei (10).

Tabelul 2

Valorile-limită pentru diferite tipuri de pastă CTMP: pastă chimică termomecanică

| Fabrici integrate |
| --- |
| Pastă chimică și semichimică | 400 kg CO2/TUA |
| CTMP | 900 kg CO2/TUA |
| Fabrici neintegrate |
| Procesul de transformare (11) | 95 kg CO2/TUA |

Fabrici integrate

Pastă chimică și semichimică

400 kg CO2/TUA

CTMP

900 kg CO2/TUA

Fabrici neintegrate

Procesul de transformare (11)

95 kg CO2/TUA

Tabelul 3

Valorile de referință pentru emisiile de CO2 provenite din diferite surse de energie

| Combustibil | Emisiile de CO2 | Unitate | Referință |
| --- | --- | --- | --- |
| Cărbune | 94,6 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Țiței | 73,3 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Păcură 1 | 74,1 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Păcură 2-5 | 77,4 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| GPL | 63,1 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Gaze naturale | 56,1 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Energie electrică din rețea | 376 | g CO2 fosil/kWh | Regulamentul (UE) 2019/331 |

Combustibil

Emisiile de CO2

Unitate

Referință

Cărbune

94,6

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Țiței

73,3

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Păcură 1

74,1

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Păcură 2-5

77,4

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

GPL

63,1

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Gaze naturale

56,1

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Energie electrică din rețea

376

g CO2 fosil/kWh

Regulamentul (UE) 2019/331

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă date și calcule detaliate care să ateste conformitatea cu acest criteriu, împreună cu documentația justificativă aferentă.

Pentru fiecare tip de pastă utilizat, producătorul de pastă furnizează solicitantului o singură valoare a emisiilor de CO2 în kg CO2/TUA.

Datele privind emisiile de CO2 includ toate sursele de energie utilizate în producția de pastă, inclusiv emisiile provenite din producerea de energie electrică (în incintă sau în afara acesteia).

La calcularea emisiilor de o CO2, pentru cantitatea de energie din surse regenerabile achiziționată și utilizată pentru procesele de producție se iau în considerare zero emisii de CO2. Pentru arderea biomasei, aceasta înseamnă că biomasa trebuie să îndeplinească criteriile relevante de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, astfel cum se specifică în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (12). Solicitantul prezintă documente corespunzătoare care să ateste că acest tip de energie este utilizat efectiv în fabrică sau a fost achiziționat din exterior (copia contractului și o factură care să indice ponderea energiei din surse regenerabile în raport cu energia electrică achiziționată).

Calculele și/sau bilanțurile masice se bazează pe o perioadă de producție de 12 luni. Calculele se repetă anual. În cazul unei instalații de producție noi sau reconstruite, calculele se bazează pe cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a instalației. Calculele trebuie să fie reprezentative pentru campania de producție respectivă.

Pentru energia electrică din rețea, se utilizează valoarea furnizată mai sus (media europeană), cu excepția cazului în care solicitantul prezintă documente care stabilesc valoarea specifică pentru furnizorii săi de energie electrică (contract pentru energia electrică specificată sau pentru energia electrică certificată). În acest caz, solicitantul poate utiliza această valoare în locul valorii indicate. Documentele utilizate ca dovadă a conformității includ specificații tehnice care indică valoarea medie (de exemplu, copia unui contract).

1.5.   
  Consumul de energie pentru producția de celuloză în fulgi

Consumul de energie pentru producția de pastă include atât consumul de energie electrică, cât și consumul de combustibil pentru producerea de energie termică și se exprimă în puncte (Penergie electrică și Pcombustibil). Se aplică următoarele limite și valori de referință:

| — | Penergie electrică < 1,5; |
| --- | --- |

—

Penergie electrică < 1,5;

| — | Pcombustibil < 1,5; |
| --- | --- |

—

Pcombustibil < 1,5;

| — | Suma punctelor (Ptotal = Penergie electrică + Pcombustibil) nu trebuie să depășească 2,5. |
| --- | --- |

—

Suma punctelor (Ptotal = Penergie electrică + Pcombustibil) nu trebuie să depășească 2,5.

Calcularea punctelor aferente consumului de energie electrică:

Formula

unde:

Epastă,i = energie electrică de producție internă + energie electrică cumpărată – energie electrică vândută;

Eref,pastă,i astfel cum se indică în tabelul 4.

Epastă,i se exprimă în kWh/TUA și se calculează pentru fiecare tip de pastă utilizat în produsul finit.

Calculul punctelor aferente consumului de combustibil:

Formula

unde:

Fpastă,i = combustibil de producție internă + combustibil cumpărat – combustibil vândut – 1,25 × energie electrică produsă intern;

Fref,pastă,i astfel cum se indică în tabelul 4.

Fpastă,i se exprimă în kWh/TUA și se calculează pentru fiecare tip de pastă „i” utilizată în produsul finit.

Cantitatea de combustibil folosită la producerea energiei termice vândute trebuie adăugată la termenul „combustibil vândut” din ecuația de mai sus.

În cazul unui amestec de tipuri de pastă, valoarea de referință pentru consumul de energie electrică și de combustibil pentru producerea de energie termică se ponderează în funcție de proporția fiecărui tip de pastă utilizat (pastă „i” pentru o tonă de pastă uscată la aer) și se însumează. Se adaugă, de asemenea, energia consumată pentru amestecarea pastelor, precum și energia utilizată în procesul de transformare.

Tabelul 4

Valori de referință pentru energia electrică și combustibil

| Tip de pastă | Eref,pastă

  kWh/TUA | Fref,pastă

  kWh/TUA |
| --- | --- | --- |
| Fabrici integrate |
| Pastă chimică și semichimică | 800 | 5 400 |
| CTMP | 1 800 | 900 |
| Fabrici neintegrate
   (13) |
| Procesul de transformare | 250 | 1 800 |

Tip de pastă

Eref,pastă

kWh/TUA

Fref,pastă

kWh/TUA

Fabrici integrate

Pastă chimică și semichimică

800

5 400

CTMP

1 800

900

Fabrici neintegrate
   (13)

Procesul de transformare

250

1 800

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă consumul total de energie electrică și de combustibil, împreună cu calculele și documentele justificative aferente, care să demonstreze respectarea acestui criteriu.

Solicitantul calculează energia de intrare din toate sursele, clasificată în energie termică/combustibili și energie electrică utilizată în timpul producerii pastei. În cazul în care se utilizează un amestec de tipuri de celuloză în fulgi, energia trebuie calculată proporțional cu fiecare tip de celuloză în fulgi. Energia utilizată pentru transportul materiilor prime nu este inclusă în calculul consumului de energie. Calculele sau bilanțurile masice se bazează pe o perioadă de producție de 12 luni. Calculele se repetă anual. În cazul unei instalații de producție noi sau reconstruite, calculele se bazează pe cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a instalației. Calculele trebuie să fie reprezentative pentru campania de producție respectivă.

Consumul total de energie electrică Epastă include energia electrică netă importată provenită din rețea și producția internă de energie electrică măsurată ca energie electrică. Nu se include energia electrică utilizată la tratarea apelor uzate.

Consumul total de combustibil Fpastă include toți combustibilii achiziționați, energia termică recuperată prin incinerarea leșiei și a deșeurilor rezultate din procesele desfășurate la fața locului (de exemplu, deșeuri de lemn, rumeguș, leșie etc.), precum și căldura recuperată din producția internă de energie electrică. Cu toate acestea, solicitantul trebuie să ia în considerare la calculul energiei termice totale numai 80 % din energia termică provenită din aceste surse.

În cazul în care se produce abur prin folosirea energiei electrice ca sursă de căldură, se calculează valoarea termică a aburului, apoi se împarte la 0,8 și se adaugă la consumul total de combustibil.

Criteriul 2.   Fibre celulozice artificiale

Acest criteriu se aplică fibrelor celulozice artificiale care reprezintă ≥ 1 % g/g din produsul finit.

2.1.   
  Identificarea surselor fibrelor celulozice artificiale

Pentru întreaga (100 %) cantitate de pastă de dizolvare, furnizorii dețin certificate valabile privind lanțul de custodie, eliberate de un sistem terț de certificare independent, precum FSC, PEFC sau un sistem echivalent.

Un procent minim de 70 % din materiile prime utilizate pentru producția pastei de dizolvare fac obiectul unor certificate valabile de gestionare durabilă a pădurilor eliberate de un sistem terț de certificare independent, precum FSC, PEFC sau un sistem echivalent. Restul materiilor prime utilizate pentru producția de pastă de dizolvare fac obiectul unui sistem de verificare și control care garantează că acestea provin din surse legale și că îndeplinesc orice alte cerințe ale sistemului de certificare referitoare la materialele necertificate.

Organismele de certificare care eliberează certificate privind lanțul de custodie și/sau gestionarea durabilă a pădurilor trebuie să fie acreditate/recunoscute de respectivul sistem de certificare.

Pasta de dizolvare produsă din linters de bumbac respectă criteriul 3.1 pentru bumbac (identificarea surselor și trasabilitatea).

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate însoțită de un certificat valabil, eliberat de un sistem de certificare independent, privind lanțul de custodie, pentru furnizorii întregii (100 %) cantități de pastă de dizolvare utilizate în produs. Sistemele FSC, PEFC sau sisteme echivalente sunt acceptate ca sisteme terțe de certificare independentă.

În plus, solicitantul prezintă documente contabile auditate care să demonstreze că cel puțin 70 % din materiile prime utilizate pentru producția pastei de dizolvare sunt definite ca materiale certificate în conformitate cu FSC, PEFC sau cu sisteme echivalente valabile. Documentele contabile auditate trebuie să fie valabile pe întreaga durată a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. Organismele competente verifică din nou documentele contabile la 12 luni de la acordarea licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE.

În cazul în care fibrele celulozice artificiale sunt utilizate în materiale nețesute consolidate cu jet de aer sau în alte materiale nețesute, furnizorul sau producătorul materialelor nețesute consolidate cu jet de aer sau al celorlalte materiale nețesute alocă credite pentru respectivele materiale utilizate pentru fabricarea produsului, furnizând facturi care să justifice numărul de credite alocate.

În ceea ce privește proporția rămasă de materii prime, trebuie să se demonstreze că proporția de materiale prime virgine necertificate nu depășește 30 % și că materialul respectiv face obiectul unui sistem de verificare și control care asigură faptul că este obținut în mod legal și respectă orice alte cerințe ale sistemului de certificare pentru materialele necertificate.

În cazul în care sistemul de certificare nu impune în mod expres ca toate materialele neprelucrate să provină din specii nemodificate genetic, trebuie să se furnizeze dovezi suplimentare care să demonstreze acest lucru.

2.2.   
  Albirea fibrelor celulozice artificiale

Acest subcriteriu nu se aplică pastei albite fără conținut de clor (TCF).

Pasta utilizată pentru producția fibrelor celulozice artificiale nu se albește cu clor elementar (Cl2) gazos.

Cantitatea totală rezultată de AOX și clor legat organic (OCl) nu trebuie să depășească plafoanele următoare:

| — | 0,140 kg/TUA, dacă măsurătorile se realizează la nivelul apelor uzate rezultate din producția de pastă (AOX); și |
| --- | --- |

—

0,140 kg/TUA, dacă măsurătorile se realizează la nivelul apelor uzate rezultate din producția de pastă (AOX); și

| — | 150 ppm, dacă măsurătorile se realizează la nivelul fibrelor celulozice artificiale finite (OCl). |
| --- | --- |

—

150 ppm, dacă măsurătorile se realizează la nivelul fibrelor celulozice artificiale finite (OCl).

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație din partea furnizorului de pastă care să arate că nu s-a folosit clor gazos și un raport de încercare (dacă este posibil) indicând conformitatea atât cu cerința privind AOX, cât și cu cerința privind OCl, cu ajutorul metodei de testare adecvate:

| — | Pentru AOX: ISO 9562 sau metoda echivalentă EPA 1650C; |
| --- | --- |

—

Pentru AOX: ISO 9562 sau metoda echivalentă EPA 1650C;

| — | Pentru OCl: ISO 11480. |
| --- | --- |

—

Pentru OCl: ISO 11480.

Frecvența măsurării AOX este stabilită în conformitate cu criteriul 1.2 pentru celuloza în fulgi.

În cazul în care solicitantul nu ar putea furniza valoarea reală a nivelului AOX măsurat în apele uzate rezultate din producția de pastă, se furnizează o declarație de conformitate corespunzătoare semnată de producătorul pastei, în conformitate cu cerința prezentată.

În cazul în care solicitantul nu utilizează deloc pastă ECF, este suficientă o declarație în acest sens.

2.3.   
  Producția fibrelor celulozice artificiale

| (a) | Mai mult de 50 % din pasta de dizolvare utilizată pentru producerea fibrelor celulozice artificiale trebuie să fie obținută din instalații de producție a pastei de dizolvare care valorifică leșia reziduală prin:






  (i) | generarea în incintă de energie electrică și/sau abur; sau prin |
| --- | --- | --- |

(a)

Mai mult de 50 % din pasta de dizolvare utilizată pentru producerea fibrelor celulozice artificiale trebuie să fie obținută din instalații de producție a pastei de dizolvare care valorifică leșia reziduală prin:

(i)

generarea în incintă de energie electrică și/sau abur; sau prin

| (ii) | fabricarea de produse auxiliare chimice. |
| --- | --- |

(ii)

fabricarea de produse auxiliare chimice.

| (b) | În procesul de producție al fibrelor de viscoză și de modal trebuie respectate următoarele valori-limită pentru emisiile de diverși compuși ai sulfului în aer:

  Tabelul 5


  Valorile emisiilor pentru fibrele de viscoză și de modal










  Tipul fibrei | Emisiile de sulf în aer – Valoarea-limită (g/kg) | Emisiile de zinc în apă – Valoarea limită (g/kg) | Măsurătorile CCO în apă – Valoarea limită (g/kg) | Emisiile de SO4
  2- în apă – Valoarea limită (g/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fibre discontinue | 20 | 0,05 | 5 | 300 |
| Fibre filamentare | | | | |
| — | Spălare pe loturi |

(b)

În procesul de producție al fibrelor de viscoză și de modal trebuie respectate următoarele valori-limită pentru emisiile de diverși compuși ai sulfului în aer:

Tabelul 5

Valorile emisiilor pentru fibrele de viscoză și de modal

Tipul fibrei

Emisiile de sulf în aer – Valoarea-limită (g/kg)

Emisiile de zinc în apă – Valoarea limită (g/kg)

Măsurătorile CCO în apă – Valoarea limită (g/kg)

Emisiile de SO4
  2- în apă – Valoarea limită (g/kg)

Fibre discontinue

20

0,05

5

300

Fibre filamentare

—

Spălare pe loturi

40

0,10

5

200

| — | Spălare integrată |
| --- | --- |

—

Spălare integrată

170

0,50

6

250

| Notă: | Valorile-limită sunt exprimate ca medie anuală. Toate valorile sunt exprimate ca g de poluant/kg de produs. |
| --- | --- |

Notă:

Evaluare și verificare:

| (a) | Solicitantul furnizează documente justificative și dovezi care să ateste îndeplinirea proporției obligatorii de furnizori de pastă de dizolvare care dispun de echipamente adecvate de generare a energiei sau de sisteme de recuperare și fabricare a produselor auxiliare instalate în unitățile lor de producție conexe. Se pune, de asemenea, la dispoziție lista acestor furnizori de pastă de dizolvare. |
| --- | --- |

(a)

Solicitantul furnizează documente justificative și dovezi care să ateste îndeplinirea proporției obligatorii de furnizori de pastă de dizolvare care dispun de echipamente adecvate de generare a energiei sau de sisteme de recuperare și fabricare a produselor auxiliare instalate în unitățile lor de producție conexe. Se pune, de asemenea, la dispoziție lista acestor furnizori de pastă de dizolvare.

| (b) | În ceea ce privește metodele de testare:






  (i) | Solicitantul prezintă documente detaliate și rapoarte de încercare, demonstrând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate. |
| --- | --- | --- |

(b)

În ceea ce privește metodele de testare:

(i)

Solicitantul prezintă documente detaliate și rapoarte de încercare, demonstrând îndeplinirea acestui criteriu, împreună cu o declarație de conformitate.

| (ii) | Emisiile de sulf în aer: se utilizează metoda definită în EN 14791, EPA nr. 8, 15A, 16A sau 16B sau DIN 38405-D27. |
| --- | --- |

(ii)

Emisiile de sulf în aer: se utilizează metoda definită în EN 14791, EPA nr. 8, 15A, 16A sau 16B sau DIN 38405-D27.

| (iii) | Emisiile de zinc în apă: se utilizează metoda definită în EN ISO 11885. |
| --- | --- |

(iii)

Emisiile de zinc în apă: se utilizează metoda definită în EN ISO 11885.

| (iv) | Măsurătorile CCO în apă: se utilizează metoda definită în ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 sau DIN 38409-44. |
| --- | --- |

(iv)

Măsurătorile CCO în apă: se utilizează metoda definită în ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 sau DIN 38409-44.

| (v) | Emisiile de SO4
  2- (sulfați) în apă: se utilizează metoda definită în ISO 22743. |
| --- | --- |

(v)

Emisiile de SO4
  2- (sulfați) în apă: se utilizează metoda definită în ISO 22743.

| (vi) | Sunt acceptate metodele de testare al căror domeniu de aplicare și ale căror standarde privind cerințele sunt considerate echivalente cu cele ale standardelor naționale și internaționale menționate și a căror echivalență a fost confirmată de o parte terță independentă. |
| --- | --- |

(vi)

Sunt acceptate metodele de testare al căror domeniu de aplicare și ale căror standarde privind cerințele sunt considerate echivalente cu cele ale standardelor naționale și internaționale menționate și a căror echivalență a fost confirmată de o parte terță independentă.

| (vii) | Documentația detaliată și rapoartele de încercare includ o indicație a frecvenței de măsurare pentru S, Zn, CCO și SO4
  2-. Frecvența minimă de măsurare pentru CCO, S, Zn și SO4
  2- este săptămânală, în plus față de orice măsurători prevăzute în cerințele de reglementare. |
| --- | --- |

(vii)

Documentația detaliată și rapoartele de încercare includ o indicație a frecvenței de măsurare pentru S, Zn, CCO și SO4
  2-. Frecvența minimă de măsurare pentru CCO, S, Zn și SO4
  2- este săptămânală, în plus față de orice măsurători prevăzute în cerințele de reglementare.

Criteriul 3.   Bumbac și alte fibre celulozice naturale din semințe

3.1.   
  Identificarea surselor și trasabilitatea în cazul bumbacului și a altor fibre celulozice naturale din semințe

Acest criteriu se aplică bumbacului și altor fibre celulozice naturale din semințe care reprezintă ≥ 1 % g/g din produsul finit.

| (a) | Tot bumbacul și orice alte fibre celulozice naturale din semințe se cultivă în conformitate cu cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (14) și de Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (15), de Programul național privind agricultura ecologică al SUA (National Organic Programme – NOP) (16) sau conform unor obligații legale echivalente stabilite de parteneri comerciali ai Uniunii Europene. Conținutul de bumbac ecologic poate include bumbac provenind din culturi ecologice și bumbac provenind din culturi în conversie ecologică. |
| --- | --- |

(a)

Tot bumbacul și orice alte fibre celulozice naturale din semințe se cultivă în conformitate cu cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (14) și de Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (15), de Programul național privind agricultura ecologică al SUA (National Organic Programme – NOP) (16) sau conform unor obligații legale echivalente stabilite de parteneri comerciali ai Uniunii Europene. Conținutul de bumbac ecologic poate include bumbac provenind din culturi ecologice și bumbac provenind din culturi în conversie ecologică.

| (b) | Trasabilitatea bumbacului și a altor fibre celulozice naturale din semințe cultivate în conformitate cu criteriul 3.1 litera (a) și utilizate la fabricarea produselor de igienă absorbante trebuie să poată fi stabilită. |
| --- | --- |

(b)

Trasabilitatea bumbacului și a altor fibre celulozice naturale din semințe cultivate în conformitate cu criteriul 3.1 litera (a) și utilizate la fabricarea produselor de igienă absorbante trebuie să poată fi stabilită.

Șnururile cu care sunt prevăzute tampoanele sunt exceptate de la respectarea acestei cerințe.

Evaluare și verificare:

| (a) | Conținutul ecologic al bumbacului și/sau al altor fibre celulozice naturale din semințe se certifică de un organism de control independent ca fiind produs în conformitate cu cerințele de producție și inspecție prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 și de Regulamentul (UE) 2018/848 sau de Programul național privind agricultura ecologică al SUA ori conform cu obligațiile legale stabilite de alți parteneri comerciali ai Uniunii Europene. Verificarea se efectuează anual pentru fiecare țară de origine. |
| --- | --- |

(a)

Conținutul ecologic al bumbacului și/sau al altor fibre celulozice naturale din semințe se certifică de un organism de control independent ca fiind produs în conformitate cu cerințele de producție și inspecție prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 și de Regulamentul (UE) 2018/848 sau de Programul național privind agricultura ecologică al SUA ori conform cu obligațiile legale stabilite de alți parteneri comerciali ai Uniunii Europene. Verificarea se efectuează anual pentru fiecare țară de origine.

| (b) | Solicitantul demonstrează respectarea cerinței privind conținutul de material pentru volumul anual de bumbac și/sau de alte fibre celulozice naturale din semințe achiziționate pentru fabricarea produsului (produselor) finit(e), în conformitate cu fiecare linie de producție și pe o bază anuală. Se furnizează evidențe ale tranzacțiilor sau facturi care să ofere informații privind cantitatea de bumbac și/sau de alte fibre celulozice naturale din semințe achiziționată anual de la fermieri sau grupuri de producători și greutatea totală a baloturilor certificate. |
| --- | --- |

(b)

Solicitantul demonstrează respectarea cerinței privind conținutul de material pentru volumul anual de bumbac și/sau de alte fibre celulozice naturale din semințe achiziționate pentru fabricarea produsului (produselor) finit(e), în conformitate cu fiecare linie de producție și pe o bază anuală. Se furnizează evidențe ale tranzacțiilor sau facturi care să ofere informații privind cantitatea de bumbac și/sau de alte fibre celulozice naturale din semințe achiziționată anual de la fermieri sau grupuri de producători și greutatea totală a baloturilor certificate.

3.2.   
  Albirea bumbacului și a altor fibre celulozice naturale din semințe

Albirea bumbacului și a altor fibre celulozice naturale din semințe se realizează doar prin tehnologii de albire fără clor și compuși clorurați (TCF).

Acest subcriteriu nu se aplică lintersului de bumbac utilizat pentru a produce pastă de dizolvare.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație din partea furnizorului de bumbac și/sau de alte fibre celulozice naturale din semințe care atestă că se folosesc tehnologii de albire fără clor și compuși clorurați (TCF).

Criteriul 4.   Producția de polimeri sintetici și materiale plastice

Acest criteriu se aplică fiecărui polimer sintetic și fiecărui material plastic care reprezintă ≥ 5 % g/g din produsul finit și/sau din ambalaj.

Instalațiile care produc polimeri sintetici și materiale plastice utilizate în produsul finit trebuie să dispună de sisteme pentru:

| (a) | economisirea apei. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la sistemul de gestionare a apei, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: monitorizarea debitelor de apă; dovada circulației apei în sisteme închise; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea generării de ape uzate și de ratele de optimizare (după caz, și anume dacă apa este utilizată în instalație); |
| --- | --- |

(a)

economisirea apei. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la sistemul de gestionare a apei, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: monitorizarea debitelor de apă; dovada circulației apei în sisteme închise; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea generării de ape uzate și de ratele de optimizare (după caz, și anume dacă apa este utilizată în instalație);

| (b) | gestionarea integrată a deșeurilor, sub forma unui plan de stabilire a priorităților în ceea ce privește opțiunile de tratare, altele decât eliminarea, pentru toate deșeurile generate în instalațiile de producție și de respectare a ierarhiei deșeurilor în ceea ce privește prevenirea, reutilizarea, reciclarea, recuperarea și eliminarea finală a deșeurilor. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la planul de gestionare a deșeurilor, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: separarea diferitelor fracțiuni de deșeuri; manipularea, colectarea, separarea și utilizarea materialelor reciclabile din fluxul de deșeuri nepericuloase; recuperarea materialelor pentru alte utilizări; manipularea, colectarea, separarea și eliminarea deșeurilor periculoase, conform dispozițiilor stabilite de autoritățile de reglementare locale și naționale de resort; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă referitoare la prevenirea generării de deșeuri, reutilizarea, reciclarea și valorificarea fracțiunilor de deșeuri care nu pot fi prevenite (inclusiv valorificarea energetică); |
| --- | --- |

(b)

gestionarea integrată a deșeurilor, sub forma unui plan de stabilire a priorităților în ceea ce privește opțiunile de tratare, altele decât eliminarea, pentru toate deșeurile generate în instalațiile de producție și de respectare a ierarhiei deșeurilor în ceea ce privește prevenirea, reutilizarea, reciclarea, recuperarea și eliminarea finală a deșeurilor. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la planul de gestionare a deșeurilor, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: separarea diferitelor fracțiuni de deșeuri; manipularea, colectarea, separarea și utilizarea materialelor reciclabile din fluxul de deșeuri nepericuloase; recuperarea materialelor pentru alte utilizări; manipularea, colectarea, separarea și eliminarea deșeurilor periculoase, conform dispozițiilor stabilite de autoritățile de reglementare locale și naționale de resort; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă referitoare la prevenirea generării de deșeuri, reutilizarea, reciclarea și valorificarea fracțiunilor de deșeuri care nu pot fi prevenite (inclusiv valorificarea energetică);

| (c) | optimizarea eficienței energetice și a gestionării energiei. Sistemul de gestionare a energiei trebuie să aibă în vedere toate dispozitivele consumatoare de energie, inclusiv mașinile, iluminatul, sistemul de climatizare și de răcire. Sistemul de gestionare a energiei include măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: stabilirea și punerea în aplicare a unui plan de colectare a datelor energetice pentru a identifica cifrele-cheie în materie de energie; analiza consumului de energie care include o listă de sisteme, procese și instalații consumatoare de energie; identificarea măsurilor pentru o utilizare mai eficientă a energiei; obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea consumului de energie. |
| --- | --- |

(c)

optimizarea eficienței energetice și a gestionării energiei. Sistemul de gestionare a energiei trebuie să aibă în vedere toate dispozitivele consumatoare de energie, inclusiv mașinile, iluminatul, sistemul de climatizare și de răcire. Sistemul de gestionare a energiei include măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: stabilirea și punerea în aplicare a unui plan de colectare a datelor energetice pentru a identifica cifrele-cheie în materie de energie; analiza consumului de energie care include o listă de sisteme, procese și instalații consumatoare de energie; identificarea măsurilor pentru o utilizare mai eficientă a energiei; obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea consumului de energie.

Evaluare și verificare:

Solicitantul pune la dispoziție o declarație din partea furnizorilor de polimeri sintetici și de materiale plastice utilizate în produsul finit și/sau în ambalaj potrivit căreia criteriul a fost respectat. Declarația trebuie însoțită de un raport care descrie în detaliu procedurile adoptate de furnizori pentru a îndeplini, pentru fiecare dintre locurile de producție vizate, cerințele în conformitate cu standardele, precum ISO 14001 și/sau ISO 50001, pentru planurile privind apa, deșeurile și energia.

În cazul subcontractării gestionării deșeurilor, subcontractantul prezintă, de asemenea, o declarație de conformitate cu acest criteriu.

Se consideră că solicitanții înregistrați în sistemul UE de management de mediu și audit (EMAS) și/sau certificați în conformitate cu ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 sau cu un standard/sistem echivalent au îndeplinit aceste cerințe dacă:

| (a) | includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este documentată în declarația de mediu EMAS a companiei; sau |
| --- | --- |

(a)

includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este documentată în declarația de mediu EMAS a companiei; sau

| (b) | includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este suficient abordată de ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 sau de un standard/sistem echivalent. |
| --- | --- |

(b)

includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este suficient abordată de ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 sau de un standard/sistem echivalent.

Criteriul 5.   Materiale plastice de origine biologică

Acest criteriu se aplică numai produsului finit, elementelor componente separate și/sau ambalajelor care conțin > 1 % g/g materiale plastice de origine biologică.

La alegerea solicitantului, un anumit procent din totalul polimerilor sintetici și al materialelor plastice în raport cu greutatea totală a polimerilor din produsul finit (inclusiv polimerii superabsorbanți), din elementele componente separate și/sau din ambalaje poate proveni din materii prime de origine biologică. Selectarea materiilor prime se realizează în conformitate cu principiile economiei circulare (de exemplu, producătorii acordă prioritate utilizării deșeurilor și subproduselor organice ca materii prime) (17).

În acest caz, se aplică următoarele reguli:

| (a) | profilul de mediu superior al materiilor prime de origine biologică utilizate pentru a produce materialele plastice de origine biologică din produsul finit, din elementele componente separate și/sau din ambalaje se demonstrează în conformitate cu cele mai recente metodologii aplicabile de evaluare a impactului materialelor plastice de origine biologică în comparație cu cel al materialelor plastice pe bază de combustibili fosili (18); |
| --- | --- |

(a)

profilul de mediu superior al materiilor prime de origine biologică utilizate pentru a produce materialele plastice de origine biologică din produsul finit, din elementele componente separate și/sau din ambalaje se demonstrează în conformitate cu cele mai recente metodologii aplicabile de evaluare a impactului materialelor plastice de origine biologică în comparație cu cel al materialelor plastice pe bază de combustibili fosili (18);

| (b) | materiile prime de origine biologică utilizate pentru a produce materialele plastice de origine biologică din produsul finit, din elementele componente separate și/sau din ambalaje fac obiectul unor certificate privind lanțul de custodie eliberate de un sistem terț de certificare independent, recunoscut oficial de Comisia Europeană (19). |
| --- | --- |

(b)

materiile prime de origine biologică utilizate pentru a produce materialele plastice de origine biologică din produsul finit, din elementele componente separate și/sau din ambalaje fac obiectul unor certificate privind lanțul de custodie eliberate de un sistem terț de certificare independent, recunoscut oficial de Comisia Europeană (19).

În mod voluntar, se poate indica pe etichetă faptul că produsul finit, elementele componente separate și/sau ambalajul conțin materiale plastice de origine biologică. În acest caz, se menționează că „x % din materialele plastice din produs [elemente componente separate și/sau ambalaj] sunt de origine biologică” (unde x > 1, iar x reprezintă ponderea exactă și măsurabilă a conținutului de materiale plastice de origine biologică din produs [elemente componente separate și/sau ambalaje]). Nu se utilizează mențiuni generice precum „pe bază de bioresurse”, „de origine biologică”, „pe bază de plante”, „bazate pe natură” și altele similare.

Evaluare și verificare:

| (a) | Pentru a demonstra profilul de mediu superior al materiilor prime plastice de origine biologică utilizate în produs, în elementele componente separate și/sau în ambalaj, solicitantul furnizează un certificat eliberat de un sistem terț de certificare independent care să facă trimitere la metodologia disponibilă în prezent (20). |
| --- | --- |

(a)

Pentru a demonstra profilul de mediu superior al materiilor prime plastice de origine biologică utilizate în produs, în elementele componente separate și/sau în ambalaj, solicitantul furnizează un certificat eliberat de un sistem terț de certificare independent care să facă trimitere la metodologia disponibilă în prezent (20).

| (b) | Solicitantul prezintă o declarație de conformitate însoțită de un certificat valabil, eliberat de un sistem de certificare independent, privind lanțul de custodie pentru furnizorii tuturor materiilor prime plastice de origine biologică utilizate în produs, în elementele componente separate și/sau în ambalaj. Certificatele privind lanțul de custodie trebuie să fie valabile pe întreaga durată a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. Organismele competente verifică din nou certificatele la 12 luni de la acordarea licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. |
| --- | --- |

(b)

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate însoțită de un certificat valabil, eliberat de un sistem de certificare independent, privind lanțul de custodie pentru furnizorii tuturor materiilor prime plastice de origine biologică utilizate în produs, în elementele componente separate și/sau în ambalaj. Certificatele privind lanțul de custodie trebuie să fie valabile pe întreaga durată a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. Organismele competente verifică din nou certificatele la 12 luni de la acordarea licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE.

După caz, solicitantul furnizează o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare, unde apar în mod clar informațiile referitoare la mențiunea privind materiale plastice de origine biologică. Pentru a determina conținutul de carbon biogenic al polimerilor sintetici și al materialelor plastice prezente în produs, în elementele componente separate și/sau în ambalaje, se utilizează standardele bazate pe metode care folosesc radiocarbon, cum ar fi EN 16640 sau EN 16785 sau ASTM D 6866-12. În cazul în care nu se pot utiliza metode bazate pe radiocarbon, este permisă metoda bilanțului masic dacă se asigură un nivel ridicat de transparență și responsabilitate și dacă aceasta este sprijinită de standardele convenite.

Utilizarea certificatelor achiziționate pe baza sistemului Book & Claim este exclusă, astfel încât trasabilitatea materiilor prime plastice de origine biologică să fie posibilă. Dovezile de achiziționare a materiilor prime plastice de origine biologică trebuie să se bazeze pe procese conforme cu sistemele de segregare sau bazate pe bilanțul masic.

În cazul în care sistemul de certificare nu impune în mod expres ca toate materialele neprelucrate să provină din specii nemodificate genetic, trebuie să se furnizeze dovezi suplimentare care să demonstreze acest lucru.

Criteriul 6.   Eficiența materialelor în procesul de fabricație a produsului finit

Cerințele cuprinse în acest criteriu se aplică în unitatea de asamblare a produsului finit.

Cantitatea de deșeuri generate în cursul fabricării și ambalării produselor trimisă la depozitele de deșeuri sau la instalațiile de incinerare fără valorificare energetică nu depășește:

| (a) | 8 % în greutate din produsele finite pentru tampoanele igienice; |
| --- | --- |

(a)

8 % în greutate din produsele finite pentru tampoanele igienice;

| (b) | 4 % în greutate din produsele finite pentru toate celelalte produse. |
| --- | --- |

(b)

4 % în greutate din produsele finite pentru toate celelalte produse.

Evaluare și verificare:

Solicitantul confirmă conformitatea cu cerințele de mai sus.

Solicitantul prezintă dovezi privind cantitatea de deșeuri care nu au fost reutilizate în cadrul procesului de fabricație sau care nu sunt transformate în materiale și/sau energie.

Solicitantul prezintă toate informațiile următoare:

| (a) | greutatea produsului și a ambalajului; |
| --- | --- |

(a)

greutatea produsului și a ambalajului;

| (b) | toate fluxurile de deșeuri generate în cursul fabricării; |
| --- | --- |

(b)

toate fluxurile de deșeuri generate în cursul fabricării;

| (c) | procesele de tratare pentru fracțiunea de deșeuri recuperate și, respectiv, pentru fracțiunea de deșeuri eliminate în depozitele de deșeuri sau în instalațiile de incinerare. |
| --- | --- |

(c)

procesele de tratare pentru fracțiunea de deșeuri recuperate și, respectiv, pentru fracțiunea de deșeuri eliminate în depozitele de deșeuri sau în instalațiile de incinerare.

Cantitatea de deșeuri trimise în depozitele de deșeuri sau în instalațiile de incinerare fără valorificare energetică se calculează ca diferența dintre cantitatea de deșeuri produse și cantitatea de deșeuri recuperate (reutilizate, reciclate etc.).

Criteriul 7.   Substanțe excluse și restricționate

7.1.   
  Restricții privind substanțele clasificate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Cu excepția cazului în care se prevede o derogare în tabelul 8, produsul finit și elementele componente separate nu trebuie să conțină substanțe componente (singure sau în amestecuri) care sunt încadrate în oricare dintre clasele și categoriile de pericol prevăzute în tabelul 6, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sau cărora le-au fost atribuite codurile frazelor de pericol asociate indicate în tabelul respectiv.

Tabelul 6

Clasele și categoriile de pericol și codurile frazelor de pericol asociate excluse

| Cancerigen, mutagen sau toxic pentru reproducere |
| --- |
| Categoriile 1A și 1B | Categoria 2 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice |
| H350 Poate provoca cancer | H351 Susceptibil de a provoca cancer |
| H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării | - |
| H360F Poate dăuna fertilității | H361f Susceptibil de a dăuna fertilității |
| H360D Poate dăuna fătului | H361d Susceptibil de a dăuna fătului |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | |
| Toxicitate acută |
| Categoriile 1 și 2 | Categoria 3 |
| H300 Mortal în caz de înghițire | H301 Toxic în caz de înghițire |
| H310 Mortal în contact cu pielea | H311 Toxic în contact cu pielea |
| H330 Mortal în caz de inhalare | H331 Toxic în caz de inhalare |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii |
| Toxicitate asupra unui organ țintă specific |
| Categoria 1 | Categoria 2 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | H371 Poate provoca leziuni ale organelor |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată |
| Sensibilizarea căilor respiratorii și a pielii |
| Categoria 1A | Categoria 1B |
| H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii | H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii |
| H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare | H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare |
| Perturbatori endocrini care afectează sănătatea umană și mediul |
| Categoria 1 | Categoria 2 |
| EUH380 Poate cauza dereglări endocrine la oameni | EUH381 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine la oameni |
| EUH430 Poate cauza dereglări endocrine în mediu | EUH431 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine în mediu |
| Persistent, bioacumulativ și toxic |
| PBT | vPvB |
| EUH440 Se acumulează în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni | EUH441 Se acumulează puternic în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni |
| Persistent, mobil și toxic |
| PMT | vPvM |
| EUH450 Poate cauza contaminarea difuză și de lungă durată a resurselor de apă | EUH451 Poate cauza contaminarea difuză și de foarte lungă durată a resurselor de apă |

Cancerigen, mutagen sau toxic pentru reproducere

Categoriile 1A și 1B

Categoria 2

H340 Poate provoca anomalii genetice

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

H350 Poate provoca cancer

H351 Susceptibil de a provoca cancer

H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării

-

H360F Poate dăuna fertilității

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

H360D Poate dăuna fătului

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

Toxicitate acută

Categoriile 1 și 2

Categoria 3

H300 Mortal în caz de înghițire

H301 Toxic în caz de înghițire

H310 Mortal în contact cu pielea

H311 Toxic în contact cu pielea

H330 Mortal în caz de inhalare

H331 Toxic în caz de inhalare

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

Toxicitate asupra unui organ țintă specific

Categoria 1

Categoria 2

H370 Provoacă leziuni ale organelor

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

Sensibilizarea căilor respiratorii și a pielii

Categoria 1A

Categoria 1B

H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii

H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii

H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

Perturbatori endocrini care afectează sănătatea umană și mediul

Categoria 1

Categoria 2

EUH380 Poate cauza dereglări endocrine la oameni

EUH381 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine la oameni

EUH430 Poate cauza dereglări endocrine în mediu

EUH431 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine în mediu

Persistent, bioacumulativ și toxic

PBT

vPvB

EUH440 Se acumulează în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni

EUH441 Se acumulează puternic în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni

Persistent, mobil și toxic

PMT

vPvM

EUH450 Poate cauza contaminarea difuză și de lungă durată a resurselor de apă

EUH451 Poate cauza contaminarea difuză și de foarte lungă durată a resurselor de apă

De asemenea, produsul finit și orice elemente componente ale acestuia nu trebuie să conțină substanțe componente (singure sau în amestecuri) în concentrații mai mari de 0,010 % (g/g) care sunt încadrate în oricare dintre clasele și categoriile de pericol prevăzute în tabelul 7, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sau cărora le-au fost atribuite codurile frazelor de pericol asociate indicate în tabelul respectiv – cu excepția cazului în care se prevede o derogare în tabelul 8.

Tabelul 7

Clasele și categoriile de pericol și codurile frazelor de pericol asociate restricționate

| Periculos pentru mediul acvatic |
| --- |
| Categoriile 1 și 2 | Categoriile 3 și 4 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | H413 Poate provoca efecte pe termen lung asupra mediului acvatic |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | |
| Periculos pentru stratul de ozon |
| H420 Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară | |

Periculos pentru mediul acvatic

Categoriile 1 și 2

Categoriile 3 și 4

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

H413 Poate provoca efecte pe termen lung asupra mediului acvatic

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

Periculos pentru stratul de ozon

H420 Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară

Tabelul 8

Derogări de la restricțiile privind substanțele clasificate potrivit sistemului armonizat de clasificare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008

| Tipul de substanță | Clasa de pericol, categoria și codul frazei de pericol care fac obiectul derogării | Condiții de derogare |
| --- | --- | --- |
| 2-Metil-2H-izotiazol-3-onă (MIT) | H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 și H317 | Numai în cerneluri hidrosolubile și într-o concentrație mai mică de 15 ppm în cerneală (înainte de aplicare) și mai mică de 0,1 ppm în produsul finit. Cerneala trebuie să respecte subcriteriul 7.3.4 |
| Dibenzoat de dipropilenglicol | H412 | Numai în adezivi termofuzibili care sunt utilizați pentru a indica umiditatea |
| Substanțe și amestecuri cărora, potrivit clasificării armonizate, le-a fost atribuit codul H304 | H304 | Substanțe cu vâscozitate sub 20,5 cSt la 40 °C. |
| Dioxid de titan (nano) | H351 | Numai atunci când se utilizează ca pigment. Nu poate fi utilizat sub formă de pulbere sau în pulverizatoare. |

Tipul de substanță

Clasa de pericol, categoria și codul frazei de pericol care fac obiectul derogării

Condiții de derogare

2-Metil-2H-izotiazol-3-onă (MIT)

H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 și H317

Numai în cerneluri hidrosolubile și într-o concentrație mai mică de 15 ppm în cerneală (înainte de aplicare) și mai mică de 0,1 ppm în produsul finit. Cerneala trebuie să respecte subcriteriul 7.3.4

Dibenzoat de dipropilenglicol

H412

Numai în adezivi termofuzibili care sunt utilizați pentru a indica umiditatea

Substanțe și amestecuri cărora, potrivit clasificării armonizate, le-a fost atribuit codul H304

H304

Substanțe cu vâscozitate sub 20,5 cSt la 40 °C.

Dioxid de titan (nano)

H351

Numai atunci când se utilizează ca pigment. Nu poate fi utilizat sub formă de pulbere sau în pulverizatoare.

Codurile frazelor de pericol se referă, în general, la substanțe. Cu toate acestea, în cazul în care nu se pot obține informații despre substanțe, se aplică regulile de clasificare pentru amestecuri.

Este exceptată de la cerința de mai sus utilizarea de substanțe sau de amestecuri care sunt modificate din punct de vedere chimic în timpul procesului de producție astfel încât nu se mai aplică nicio restricție relevantă pentru clasa de pericol în care au fost clasificate respectivele substanțe sau amestecuri în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008.

Acest criteriu nu se aplică:

| — | substanțelor care nu intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

—

substanțelor care nu intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv;

| — | substanțelor care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, care stabilește criteriile de derogare pentru substanțele incluse în anexa V la regulamentul menționat de la cerințele privind înregistrarea, utilizatorii din aval și evaluarea. |
| --- | --- |

—

substanțelor care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, care stabilește criteriile de derogare pentru substanțele incluse în anexa V la regulamentul menționat de la cerințele privind înregistrarea, utilizatorii din aval și evaluarea.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație semnată de conformitate cu subcriteriul 7.1, însoțită de declarații relevante din partea producătorilor elementelor componente, o listă a tuturor substanțelor chimice utilizate, fișa lor cu date de securitate sau declarația furnizorului de produse chimice, precum și orice declarații relevante care demonstrează respectarea cerinței.

Pentru substanțele restricționate și impuritățile inevitabile restricționate, concentrația substanței sau a impurității restricționate și un factor prezumat de retenție de 100 % se utilizează pentru a estima cantitatea de substanță sau de impuritate restricționată rămasă în produsul finit. Cantitatea de impurități permisă în produsul chimic este de cel mult 0,0100 % g/g, cu excepția cazului în care există restricții suplimentare în temeiul criteriului 7.3.8. Substanțele despre care se știe că sunt eliberate sau că se degradează din substanțele componente sunt considerate substanțe componente și nu impurități.

Trebuie furnizate justificări pentru orice abatere de la un factor de retenție de 100 % (de exemplu, evaporarea solvenților) sau pentru modificarea chimică a unei impurități restricționate.

În cazul substanțelor exceptate de la subcriteriul 7.1 [a se vedea anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006], pentru a se dovedi conformitatea este suficientă o declarație în acest sens din partea solicitantului.

întrucât mai multe produse sau produse potențiale care utilizează aceleași substanțe chimice de proces pot face obiectul unei singure licențe de acordare a etichetei ecologice a UE, pentru fiecare impuritate trebuie prezentate numai calculele privind concentrația acesteia în produsul sau elementul component care se încadrează în scenariul cel mai pesimist care face obiectul licenței (de exemplu, elementul component cel mai tipărit, atunci când se verifică cerneluri cu clasificări restricționate).

Dovezile de mai sus pot fi furnizate, de asemenea, direct organismelor competente de către orice furnizor din cadrul lanțului de aprovizionare al solicitantului.

7.2.   
  Substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită (SVHC)

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Produsul finit și orice elemente componente ale acestuia nu trebuie să conțină substanțe componente (singure sau în amestecuri) care îndeplinesc criteriile menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 care au fost identificate în conformitate cu procedura descrisă la articolul 59 din regulamentul respectiv și figurează pe lista substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită candidate pentru autorizare.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație semnată din care să reiasă că produsul finit și elementele componente ale acestuia nu conțin substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită. Declarația trebuie să fie însoțită de fișe cu date de securitate pentru toate substanțele chimice și materialele furnizate utilizate la fabricarea produsului finit și a elementelor componente ale acestuia.

Lista substanțelor identificate ca fiind substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 este disponibilă la adresa:

https://www.echa.europa.eu/ro/candidate-list-table.

Trimiterea la listă se face la data depunerii cererii pentru acordarea etichetei ecologice a UE.

Pentru impuritățile inevitabile identificate ca SVHC, se utilizează concentrația impurității și un factor prezumat de retenție de 100 % pentru a estima cantitatea de impuritate SVHC rămasă în produsul finit. Cantitatea de impurități permisă în produsul chimic este de cel mult 0,0100 % g/g, cu excepția cazului în care există restricții suplimentare în temeiul criteriului 7.3.8. Substanțele despre care se știe că sunt eliberate sau că se degradează din substanțele componente sunt considerate substanțe componente și nu impurități.

Trebuie furnizate justificări pentru orice abatere de la un factor de retenție de 100 % (de exemplu, evaporarea solvenților) sau pentru modificarea chimică a unei impurități identificate ca SVHC.

7.3.   
  Alte restricții specifice

7.3.1.   Substanțe excluse specificate

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Următoarele substanțe nu se adaugă (singure sau în amestecuri) în produsul chimic utilizat produsul finit, nici în elementele componente ale acestuia:

| (a) | 5-cloro-2-metil-4-izotiazolin-3-onă (CMIT); |
| --- | --- |

(a)

5-cloro-2-metil-4-izotiazolin-3-onă (CMIT);

| (b) | acrilamidă în polimeri superabsorbanți; |
| --- | --- |

(b)

acrilamidă în polimeri superabsorbanți;

| (c) | alchilfenoletoxilați (APEO) și alți derivați de alchilfenol [1]. Sunt permiși antioxidanți fenolici împiedicați steric cu masă moleculară (MW) > 600 g/mol; |
| --- | --- |

(c)

alchilfenoletoxilați (APEO) și alți derivați de alchilfenol [1]. Sunt permiși antioxidanți fenolici împiedicați steric cu masă moleculară (MW) > 600 g/mol;

| (d) | agenți antibacterieni (de exemplu, nanoargint și triclosan); |
| --- | --- |

(d)

agenți antibacterieni (de exemplu, nanoargint și triclosan);

| (e) | formaldehidă și agenți eliberatori de formaldehidă [2]; |
| --- | --- |

(e)

formaldehidă și agenți eliberatori de formaldehidă [2];

| (f) | nitromosc și mosc policiclic; |
| --- | --- |

(f)

nitromosc și mosc policiclic;

| (g) | compuși organostanici utilizați drept catalizatori în producția de silicon; |
| --- | --- |

(g)

compuși organostanici utilizați drept catalizatori în producția de silicon;

| (h) | parabeni; |
| --- | --- |

(h)

parabeni;

| (i) | ftalați [3]; |
| --- | --- |

(i)

ftalați [3];

| (j) | substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin; |
| --- | --- |

(j)

substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin;

| (k) | substanțele considerate a fi perturbatori endocrini potențiali din categoria 1 sau 2 de pe lista prioritară a UE de substanțe care urmează să fie investigate în continuare în ceea ce privește efectele de perturbatori endocrini. |
| --- | --- |

(k)

substanțele considerate a fi perturbatori endocrini potențiali din categoria 1 sau 2 de pe lista prioritară a UE de substanțe care urmează să fie investigate în continuare în ceea ce privește efectele de perturbatori endocrini.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu subcriteriile de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul. Substanțele enumerate la acest subcriteriu sunt permise numai ca impurități și doar în concentrații mai mici de 0,0100 % g/g în produsul chimic, cu excepția cazului în care fac obiectul unor restricții suplimentare în temeiul criteriului 7.3.8. Substanțele despre care se știe că sunt eliberate sau că se degradează din substanțele componente sunt considerate substanțe componente și nu impurități.

[Note:

| [1] | Denumirea substanței = „alchil fenol”, la: https://echa.europa.eu/ro/advanced-search-for-chemicals. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Utilizarea formaldehidei și a agenților eliberatori de formaldehidă în adezivi este reglementată în conformitate cu subcriteriul 7.3.5. |
| --- | --- |

[2]

| [3] | Ftalații de diizononil pot fi autorizați dacă sunt utilizați în preparate adezive la o concentrație maximă de 0,010 % g/g din preparatul adeziv.] |
| --- | --- |

[3]

7.3.2.   Parfumuri

Acest subcriteriu se aplică produsului finit, oricăror elemente componente ale acestuia, elementelor componente separate și ambalajului.

Nu se adaugă parfumuri în produsul finit, în niciun element component al acestuia, în elementele componente separate și nici în ambalaj.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu subcriteriul, semnată.

7.3.3.   Loțiuni

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Nu se utilizează loțiuni în produs și în niciun element component al acestuia.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu subcriteriul de mai sus, semnată.

7.3.4.   Cerneluri și vopsele

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia. Această cerință nu se aplică elementelor componente separate, ambalajului de vânzare și fișelor de informații.

| (a) | Produsul finit și elementele componente ale acestuia nu trebuie să fie vopsite sau imprimate. |
| --- | --- |

(a)

Produsul finit și elementele componente ale acestuia nu trebuie să fie vopsite sau imprimate.

| (b) | Următoarele elemente componente sunt exceptate și pot fi vopsite sau imprimate:






  (i) | șnururile tampoanelor; |
| --- | --- | --- |

(b)

Următoarele elemente componente sunt exceptate și pot fi vopsite sau imprimate:

(i)

șnururile tampoanelor;

| (ii) | sistemele de închidere; |
| --- | --- |

(ii)

sistemele de închidere;

| (iii) | materialele care nu sunt în contact direct cu pielea, în cazul în care vopseaua sau cerneala îndeplinește unele funcții specifice (de exemplu, reducerea gradului în care produsul se poate vedea prin hainele albe sau de culoare deschisă, indicarea zonelor în care trebuie să fie fixate benzile, indicarea umezelii, indicarea părții din spate a produsului) sau scopuri decorative. |
| --- | --- |

(iii)

materialele care nu sunt în contact direct cu pielea, în cazul în care vopseaua sau cerneala îndeplinește unele funcții specifice (de exemplu, reducerea gradului în care produsul se poate vedea prin hainele albe sau de culoare deschisă, indicarea zonelor în care trebuie să fie fixate benzile, indicarea umezelii, indicarea părții din spate a produsului) sau scopuri decorative.

În aceste cazuri, conținutul de antimoniu, arsen, bariu, cadmiu, crom, plumb, mercur, seleniu, amine aromatice primare și bifenil policlorurat care se regăsesc ca impurități în coloranți și cerneluri trebuie să se situeze sub limitele indicate în Rezoluția AP (89) 1 a Consiliului Europei privind utilizarea coloranților în materialele plastice care intră în contact cu produsele alimentare (21).

Coloranții utilizați trebuie, de asemenea, să respecte următoarele cerințe:

| (a) | în cazul în care se utilizează în materiale plastice: Recomandările IX ale BfR. Coloranți pentru materiale plastice și alți polimeri utilizați la produse de bază (22) sau anexa 2 (23) și anexa 10 (24) la Ordonanța elvețiană 817.023.21; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care se utilizează în materiale plastice: Recomandările IX ale BfR. Coloranți pentru materiale plastice și alți polimeri utilizați la produse de bază (22) sau anexa 2 (23) și anexa 10 (24) la Ordonanța elvețiană 817.023.21;

| (b) | în cazul în care se utilizează în materiale celulozice: Recomandarea XXXVI a BfR. Hârtie și carton care intră în contact cu alimentele (25). |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care se utilizează în materiale celulozice: Recomandarea XXXVI a BfR. Hârtie și carton care intră în contact cu alimentele (25).

Coloranții și cernelurile utilizate trebuie să respecte, de asemenea, subcriteriile 7.1 și 7.2.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu subcriteriul de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul.

În cazul în care se utilizează coloranți și/sau cerneluri, prezența acestora se justifică prin indicarea funcției specifice prevăzute și se furnizează documentația necesară care să ateste că impuritățile din colorant sau cerneală respectă Rezoluția AP (89) 1 a Consiliului Europei și că cernelurile utilizate sunt autorizate în conformitate cu recomandările IX ale BfR – Coloranți pentru materiale plastice și alți polimeri utilizați la produse de bază, cu anexa 2 și anexa 10 la Ordonanța elvețiană 817.023.21 sau cu Recomandarea XXXVI a BfR. Hârtie și carton care intră în contact cu alimentele.

7.3.5.   Restricții suplimentare aplicabile adezivilor

Conținutul de formaldehidă liberă din adezivul întărit (clei) nu depășește 10 ppm. Pragul pentru conținutul de formaldehidă generată în timpul producției de adeziv este de 250 ppm, măsurată în dispersia de polimeri nou produsă. Adezivii termofuzibili sunt exceptați de la această cerință.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu subcriteriul de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul, și de fișe cu date de securitate (FDS) pentru orice substanță/amestec și concentrația acestora în adeziv.

Solicitantul prezintă, de asemenea, rezultatele testelor pentru conținutul de formaldehidă, în conformitate cu metoda de testare ISO 14184-1: 2011 sau cu o metodă echivalentă.

7.3.6.   Polimeri superabsorbanți

Polimerii superabsorbanți utilizați în produs trebuie:

| (a) | să conțină maximum 1 000 ppm de monomeri reziduali [4] care sunt clasificați cu codurile de pericol H raportate la subcriteriul 7.1. În cazul poliacrilatului de sodiu, această limită se aplică pentru cantitatea totală de acid acrilic și agenți de reticulare care nu au intrat în reacție; |
| --- | --- |

(a)

să conțină maximum 1 000 ppm de monomeri reziduali [4] care sunt clasificați cu codurile de pericol H raportate la subcriteriul 7.1. În cazul poliacrilatului de sodiu, această limită se aplică pentru cantitatea totală de acid acrilic și agenți de reticulare care nu au intrat în reacție;

| (b) | să conțină maximum 10 % (greutate/greutate) extracte hidrosolubile [5], iar acestea trebuie să respecte subcriteriile 7.1, 7.2 și 7.3.1. În cazul poliacrilatului de sodiu, este vorba despre monomeri și oligomeri ai acidului acrilic cu o greutate moleculară mai mică decât a polimerului superabsorbant, în conformitate cu ISO 17190; |
| --- | --- |

(b)

să conțină maximum 10 % (greutate/greutate) extracte hidrosolubile [5], iar acestea trebuie să respecte subcriteriile 7.1, 7.2 și 7.3.1. În cazul poliacrilatului de sodiu, este vorba despre monomeri și oligomeri ai acidului acrilic cu o greutate moleculară mai mică decât a polimerului superabsorbant, în conformitate cu ISO 17190;

| (c) | acrilamida nu se include în polimerii superabsorbanți. |
| --- | --- |

(c)

acrilamida nu se include în polimerii superabsorbanți.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu acest subcriteriu semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul, și de fișe cu date de securitate (FDS) pentru orice substanță/amestec și concentrația acestora în produsul finit.

În plus, solicitantul furnizează și o declarație din partea furnizorului care să ofere informații despre compoziția polimerului superabsorbant (polimerilor superabsorbanți) utilizat (utilizați) în produs și cantitatea de extracte solubile în apă din polimerul superabsorbant (polimerii superabsorbanți). Declarația trebuie însoțită de fișe cu date de securitate sau de rezultatele încercărilor care să specifice monomerii reziduali existenți în polimerii superabsorbanți și cantitățile acestora. Metodele de testare recomandate sunt ISO 17190 și WSP 210. Cantitățile testate pentru monomerii reziduali și extractele solubile sunt medii ale măsurătorilor repetate pe o anumită perioadă de timp. Se descriu metodele utilizate pentru analize și frecvența de măsurare, inclusiv denumirile laboratoarelor utilizate pentru analize.

[Note:

| [4] | Monomerii reziduali se referă la cantitatea totală de acid acrilic și agenți de reticulare care nu au intrat în reacție. |
| --- | --- |

[4]

| [5] | Extractele hidrosolubile din polimerii superabsorbanți se referă la monomerii și oligomerii acidului acrilic cu o greutate moleculară mai mică decât cea a polimerilor superabsorbanți și săruri.] |
| --- | --- |

[5]

7.3.7.   Silicon

Acest subcriteriu se aplică bandei protectoare antiadezive.

| (a) | Nu se utilizează învelișuri de protecție din silicon pe bază de solvent. |
| --- | --- |

(a)

Nu se utilizează învelișuri de protecție din silicon pe bază de solvent.

| (b) | În amestecul de silicon [6] nu trebuie să existe octametilciclotetrasiloxan D4 (nr. CAS 556-67-2), decametilciclopentasiloxan D5 (nr. CAS 541-02-6) și dodecametilciclohexasiloxan D6 (nr. CAS 540-97-6) în concentrații mai mari de 800 ppm (0,08 % g/g). Limita de 800 ppm se aplică fiecărei substanțe în mod separat. |
| --- | --- |

(b)

În amestecul de silicon [6] nu trebuie să existe octametilciclotetrasiloxan D4 (nr. CAS 556-67-2), decametilciclopentasiloxan D5 (nr. CAS 541-02-6) și dodecametilciclohexasiloxan D6 (nr. CAS 540-97-6) în concentrații mai mari de 800 ppm (0,08 % g/g). Limita de 800 ppm se aplică fiecărei substanțe în mod separat.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu acest subcriteriu, semnată de producătorul bandei protectoare antiadezive, însoțită de fișele cu date de securitate.

[Notă:

| [6] | Amestecul de silicon se referă în acest context la amestecul lichid compus din două sau mai multe materii prime ale siliconului care este utilizat ca înveliș de protecție pe hârtia de protecție sau pe folia de protecție utilizată pentru banda protectoare antiadezivă aplicată pe unele produse de igienă feminină (de exemplu, absorbante sau șervețele igienice) sau pe benzile scutecelor.] |
| --- | --- |

[6]

7.3.8.   Alte substanțe chimice care prezintă motive de îngrijorare

Acest subcriteriu se aplică impurităților din produsul finit.

Următoarele substanțe chimice nu trebuie să fie prezente în produsul finit într-o concentrație mai mare decât cea indicată în tabelul 9.

Tabelul 9

Lista substanțelor chimice restricționate

| Substanțele | Restricții |
| --- | --- |
| Formaldehidă | < 16 ppm |
| Dibenzo-p-dioxine (PCDD-uri): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD | suma TEQ a congenerilor detectați ai PCDD-urilor, PCDF-urilor și DLPCB-urilor (PCB de tipul dioxinelor) < 2 ng/kg |
| Dibenzofurani (PCDF-uri): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF |
| DLPCB-uri: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189 |
| HAP |
| Benzo[a]antracen; Benzo[a]piren; Benzo[e]piren; Crisen; Benzo[b]fluoranten; Benzo[k]fluoranten; Dibenzo[a,h]antracen; Benzo[j]fluoranten; Benzo[g,h,i]perilen; Indeno[1,2,3-cd]piren; Fenantren; Piren; Antracen; Fluoranten; Naftalină | Fiecare HAP < 0,2 mg/kg
  Sumă HAP < 1 mg/kg |
| Fenoli |
| Bisfenol A | < 0,02  % |
| Nonilfenol dietoxilat | < 10 mg/kg |
| Nonilfenol | < 10 mg/kg |
| Ftalați |
| DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, acid 1,2-benzenedicarboxilic, diesteri alchilici C6-10, acid 1,2-benzenedicarboxilic, diesteri decil, hexil și octil amestecați | < 0,01  % fiecare |
| Pesticide |
| Glifosat | < 0,5 mg/kg |
| AMPA | < 0,5 mg/kg |
| Quintozen | < 0,5 mg/kg |
| Hexaclorbenzen | < 0,5 mg/kg |
| Compuși organostatici |
| Tributilstaniu | < 2 ppb |
| Alți compuși organostatici: Monobutilstaniu; Dibutilstaniu; Trifenilstaniu; Dioctilstaniu; Monooctilstaniu | Fiecare compus organostatic < 10 ppb |
| Metale grele |
| Antimoniu | < 30 mg/kg |
| Cadmiu | < 0,1 mg/kg |
| Crom | < 1 mg/kg |
| Plumb | < 0,2 mg/kg |
| Mercur | < 0,02 mg/kg |

Substanțele

Restricții

Formaldehidă

< 16 ppm

Dibenzo-p-dioxine (PCDD-uri): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD

suma TEQ a congenerilor detectați ai PCDD-urilor, PCDF-urilor și DLPCB-urilor (PCB de tipul dioxinelor) < 2 ng/kg

Dibenzofurani (PCDF-uri): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF

DLPCB-uri: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189

HAP

Benzo[a]antracen; Benzo[a]piren; Benzo[e]piren; Crisen; Benzo[b]fluoranten; Benzo[k]fluoranten; Dibenzo[a,h]antracen; Benzo[j]fluoranten; Benzo[g,h,i]perilen; Indeno[1,2,3-cd]piren; Fenantren; Piren; Antracen; Fluoranten; Naftalină

Fiecare HAP < 0,2 mg/kg

Sumă HAP < 1 mg/kg

Fenoli

Bisfenol A

< 0,02  %

Nonilfenol dietoxilat

< 10 mg/kg

Nonilfenol

< 10 mg/kg

Ftalați

DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, acid 1,2-benzenedicarboxilic, diesteri alchilici C6-10, acid 1,2-benzenedicarboxilic, diesteri decil, hexil și octil amestecați

< 0,01  % fiecare

Pesticide

Glifosat

< 0,5 mg/kg

AMPA

< 0,5 mg/kg

Quintozen

< 0,5 mg/kg

Hexaclorbenzen

< 0,5 mg/kg

Compuși organostatici

Tributilstaniu

< 2 ppb

Alți compuși organostatici: Monobutilstaniu; Dibutilstaniu; Trifenilstaniu; Dioctilstaniu; Monooctilstaniu

Fiecare compus organostatic < 10 ppb

Metale grele

Antimoniu

< 30 mg/kg

Cadmiu

< 0,1 mg/kg

Crom

< 1 mg/kg

Plumb

< 0,2 mg/kg

Mercur

< 0,02 mg/kg

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu subcriteriul de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul.

În plus, solicitantul prezintă rezultatele analizelor efectuate asupra produsului finit. Testele se efectuează pe un produs reprezentativ. În cazul unor produse fabricate identic (de exemplu, produse de igienă de diferite dimensiuni), este suficient să se efectueze teste pe una dintre dimensiunile produsului. Alternativ, analizele pot fi efectuate separat pe fiecare dintre materialele care compun produsul finit (reprezentativ). Se descriu metodele utilizate pentru analize și se precizează data măsurătorilor, inclusiv denumirile laboratoarelor utilizate pentru analize. Metodele de testare recomandate sunt NWSP 360.1R0 sau o metodă echivalentă pentru prepararea probei, NWSP 360.2R0 sau o metodă echivalentă pentru extracția analitului și NWSP 360.3R0 sau o metodă echivalentă pentru analiza instrumentală analitică. Măsurătorile se realizează cel puțin anual.

Criteriul 8.   Ambalarea

Acest criteriu stabilește cerințele privind ambalajele de vânzare și supraambalajele.

Se evită utilizarea supraambalajelor sau acestea sunt fabricate exclusiv din carton și/sau hârtie.

(a)   Cartonul și/sau hârtia utilizate pentru ambalare

Ambalajele de vânzare din carton și/sau hârtie trebuie să conțină minimum 40 % material reciclat.

Supraambalajele din carton și/sau hârtie trebuie să conțină minimum 80 % material reciclat.

Proporția rămasă (100 % minus procentul de conținut reciclat) de carton și/sau hârtie utilizate pentru ambalajele de vânzare și pentru supraambalaje face obiectul unor certificate valabile de gestionare durabilă a pădurilor eliberate de un sistem terț de certificare independent, precum FSC, PEFC sau un sistem echivalent. Organismele de certificare care eliberează certificate de gestionare durabilă a pădurilor trebuie să fie acreditate/recunoscute de respectivul sistem de certificare.

(b)   Plasticul utilizat pentru ambalare

| — | Până la 31 decembrie 2026, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 20 % material reciclat. |
| --- | --- |

—

Până la 31 decembrie 2026, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 20 % material reciclat.

| — | Începând cu 1 ianuarie 2027, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 35 % material reciclat. |
| --- | --- |

—

Începând cu 1 ianuarie 2027, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 35 % material reciclat.

(c)   Reciclabilitatea

Cel puțin 95 % în greutate din conținutul ambalajelor de vânzare (carton și/sau hârtie sau plastic) și al supraambalajelor (carton și/sau hârtie) trebuie să fie disponibil pentru reciclare, iar 5 % din reziduuri trebuie să fie compatibile cu reciclarea.

(d)   Cerințe suplimentare

| — | Utilizarea ambalajelor compozite (de vânzare și grupate), a materialelor plastice amestecate sau a unor straturi de acoperire a cartonului și/sau a hârtiei cu materiale plastice sau metale nu este permisă. |
| --- | --- |

—

Utilizarea ambalajelor compozite (de vânzare și grupate), a materialelor plastice amestecate sau a unor straturi de acoperire a cartonului și/sau a hârtiei cu materiale plastice sau metale nu este permisă.

| — | Conținutul reciclat și reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și ale supraambalajelor trebuie indicate pe ambalajul de vânzare. |
| --- | --- |

—

Conținutul reciclat și reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și ale supraambalajelor trebuie indicate pe ambalajul de vânzare.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă (1) o declarație de conformitate semnată în care se specifică procentul conținutului reciclat din ambalajele de vânzare și din supraambalaje, dacă este cazul; (2) o declarație de conformitate în care se precizează reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și a supraambalajelor și (3) o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare pe care apar în mod clar informațiile privind conținutul reciclat și reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și ale supraambalajelor.

Organismele competente verifică din nou după 1 ianuarie 2027 declarația de conformitate în care se specifică procentul de plastic reciclat din ambalajele de vânzare.

Solicitantul prezintă documente contabile auditate care să demonstreze că proporția rămasă (100 % minus procentul de conținut reciclat) din cartonul și/sau hârtia utilizate pentru ambalajele de vânzare și supraambalaje este definită ca material certificat în conformitate cu FSC, PEFC sau cu sisteme echivalente valabile. Documentele contabile auditate trebuie să fie valabile pe întreaga durată a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. Organismele competente verifică din nou documentele contabile la 12 luni de la acordarea licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE.

În ceea ce privește conținutul reciclat, se verifică dacă acesta respectă standardul EN 45557 sau ISO 14021, iar în cazul reciclabilității se verifică dacă aceasta respectă standardul EN 13430 sau ISO 18604.

Conținutul de plastic reciclat din ambalaje trebuie să respecte standardele privind lanțul de custodie, cum ar fi ISO 22095 sau EN 15343. Metodele echivalente pot fi acceptate dacă sunt considerate echivalente de către o parte terță; ele trebuie însoțite de explicații detaliate care să ateste conformitatea cu această cerință și de documente justificative aferente. Se furnizează facturi care atestă achiziționarea materialului reciclat.

În plus, reciclabilitatea (disponibilitatea și compatibilitatea pentru reciclare) ambalajului se testează prin intermediul unor protocoale de testare standard. Reciclabilitatea ambalajelor din carton și/sau hârtie se evaluează prin testarea posibilității de retransformare în pastă de hârtie și, în acest caz, solicitantul trebuie să demonstreze posibilitatea de retransformare în pastă de hârtie a ambalajelor din carton și/sau hârtie, punând la dispoziție rezultatul (rezultatele) raportului (rapoartelor) de încercare în conformitate cu metoda PTS-RH 021, cu sistemul de evaluare ATICELCA 501 sau cu metode standard echivalente care sunt acceptate de organismul competent ca furnizând date de o calitate științifică echivalentă. Sistemele de segregare sau de amestecare controlată, cum ar fi RecyClass, sunt acceptate ca certificare independentă de către terți pentru ambalajele din plastic. Metodele de testare echivalente pot fi acceptate dacă sunt considerate echivalente de către o parte terță.

Criteriul 9.   Orientări privind utilizarea și eliminarea produsului și a ambalajului

Instrucțiunile de utilizare a produsului finit se pun la dispoziție pe ambalaj sau printr-un prospect tipărit și/sau digital.

Ambalajul de vânzare conține instrucțiuni privind eliminarea ambalajului de vânzare, a supraambalajului (dacă există), a elementelor componente separate, precum și privind eliminarea produsului utilizat. Următoarele informații sunt scrise sau indicate prin simboluri vizuale pe ambalajul de vânzare:

| — | că ambalajul de vânzare, supraambalajul (dacă există), elementele componente separate și produsul utilizat nu se aruncă în toaletă; și |
| --- | --- |

—

că ambalajul de vânzare, supraambalajul (dacă există), elementele componente separate și produsul utilizat nu se aruncă în toaletă; și

| — | modul corect de eliminare a ambalajului de vânzare, a supraambalajului (dacă există), a elementelor componente separate și a produsului utilizat. |
| --- | --- |

—

modul corect de eliminare a ambalajului de vânzare, a supraambalajului (dacă există), a elementelor componente separate și a produsului utilizat.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o fotografie de înaltă rezoluție a instrucțiunilor de utilizare a produsului.

Solicitantul furnizează o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare, unde apar în mod clar informațiile privind eliminarea.

Criteriul 10.   Adecvarea pentru utilizare și calitatea produsului

Eficacitatea/calitatea produsului finit trebuie să fie satisfăcătoare și cel puțin echivalentă cu cea a produselor aflate deja pe piață.

Adecvarea pentru utilizare se testează în ceea ce privește caracteristicile și parametrii raportați în tabelul 10. În cazul în care au fost identificate pragurile de performanță, acestea trebuie respectate.

Tabelul 10

Caracteristicile și parametrii care descriu adecvarea pentru utilizare a produsului ce urmează să fie testat

| Caracteristici | Practica de testare necesară (prag de performanță) |
| --- | --- |
| Scutece pentru copii | Absorbante igienice | Tampoane igienice | Tampoane pentru sân |
| Teste în condiții de utilizare | U1. Absorbția și protecția împotriva scurgerilor  (26) | Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare) |
| U2. Menținerea uscată a pielii | Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare) | Nu se aplică | La fel ca în cazul scutecelor pentru copii și al absorbantelor igienice |
| U3. Adecvare și confort | Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare) |
| U4. Performanța globală | Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare) |
| Teste tehnice | T1. Absorbția și protecția împotriva scurgerilor (26) | Rata de absorbție și absorbția înainte de scurgere | Metoda „Syngina” | La fel ca în cazul scutecelor pentru copii și al absorbantelor igienice |
| T2. Menținerea uscată a pielii  (26) | Pierderea transepidermică de apă, metoda reumidificării sau testul de corneometrie | Nu se aplică | La fel ca în cazul scutecelor pentru copii și al absorbantelor igienice |

Caracteristici

Practica de testare necesară (prag de performanță)

Scutece pentru copii

Absorbante igienice

Tampoane igienice

Tampoane pentru sân

Teste în condiții de utilizare

U1. Absorbția și protecția împotriva scurgerilor  (26)

Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare)

U2. Menținerea uscată a pielii

Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare)

Nu se aplică

La fel ca în cazul scutecelor pentru copii și al absorbantelor igienice

U3. Adecvare și confort

Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare)

U4. Performanța globală

Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare)

Teste tehnice

T1. Absorbția și protecția împotriva scurgerilor (26)

Rata de absorbție și absorbția înainte de scurgere

Metoda „Syngina”

La fel ca în cazul scutecelor pentru copii și al absorbantelor igienice

T2. Menținerea uscată a pielii  (26)

Pierderea transepidermică de apă, metoda reumidificării sau testul de corneometrie

Nu se aplică

La fel ca în cazul scutecelor pentru copii și al absorbantelor igienice

Evaluare și verificare:

Se furnizează un raport de încercare privind testele în condiții de utilizare și testele tehnice. Raportul de încercare trebuie să descrie cel puțin metodele de testare, rezultatele testelor și datele utilizate. Testele trebuie efectuate de către laboratoare autorizate să pună în aplicare sisteme de control al calității.

Testele se efectuează pentru toate tipurile și mărimile specifice ale produselor pentru care se solicită eticheta ecologică a UE. Cu toate acestea, în cazul în care se poate demonstra că produsele au aceeași eficacitate, se testează numai o mărime sau un ansamblu reprezentativ de mărimi pentru fiecare model de produs.

Se acordă o atenție specială prelevării de probe, transportului și depozitării produselor, pentru a garanta rezultate reproductibile. Se recomandă să nu se bareze informațiile de pe produse sau să nu se plaseze produsele în ambalaje neutre, având în vedere riscul ca performanța produselor și/sau a ambalajelor să fie afectată, cu excepția cazului în care acest risc poate fi exclus.

Informațiile privind testele se pun la dispoziția organismelor competente cu respectarea aspectelor legate de confidențialitate. Rezultatele testelor trebuie să fie clar explicate și prezentate într-un limbaj, în unități și în simboluri care să fie inteligibile pentru utilizatorul datelor. Se specifică următoarele elemente: locul și data testelor efectuate; criteriile utilizate pentru a alege produsele testate și măsura în care acestea sunt reprezentative; caracteristicile alese pentru testare și, dacă este cazul, motivele pentru care unele caracteristici nu au fost incluse; metodele de testare utilizate și limitările acestora, dacă există. Se furnizează orientări clare privind utilizarea rezultatelor testelor.

Orientări suplimentare pentru testele în condiții de utilizare:

| — | eșantionarea, structurarea testului, recrutarea grupului și analiza rezultatelor testelor trebuie să respecte practicile statistice standard (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 sau o practică echivalentă); |
| --- | --- |

—

eșantionarea, structurarea testului, recrutarea grupului și analiza rezultatelor testelor trebuie să respecte practicile statistice standard (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 sau o practică echivalentă);

| — | fiecare produs se evaluează pe baza unui chestionar. Testul trebuie să dureze cel puțin 72 de ore, o întreagă săptămână dacă este posibil, și se realizează în condiții normale de utilizare a produsului; |
| --- | --- |

—

fiecare produs se evaluează pe baza unui chestionar. Testul trebuie să dureze cel puțin 72 de ore, o întreagă săptămână dacă este posibil, și se realizează în condiții normale de utilizare a produsului;

| — | numărul recomandat de persoane care efectuează testele este de cel puțin 30 (indiferent dacă produsele sunt sau nu concepute în mod specific pentru un singur sex). Toate persoanele care participă la anchetă trebuie să fie utilizatori curenți ai tipurilor/mărimilor specifice ale produselor testate; |
| --- | --- |

—

numărul recomandat de persoane care efectuează testele este de cel puțin 30 (indiferent dacă produsele sunt sau nu concepute în mod specific pentru un singur sex). Toate persoanele care participă la anchetă trebuie să fie utilizatori curenți ai tipurilor/mărimilor specifice ale produselor testate;

| — | în cazul în care produsul nu este conceput în mod specific pentru un singur sex, raportul dintre cele două sexe trebuie să fie de 1:1; |
| --- | --- |

—

în cazul în care produsul nu este conceput în mod specific pentru un singur sex, raportul dintre cele două sexe trebuie să fie de 1:1;

| — | la anchetă trebuie să participe un eșantion de persoane care să reprezinte în mod proporțional diferitele grupuri de consumatori de pe piață. Se precizează în mod clar vârsta, țara și sexul; |
| --- | --- |

—

la anchetă trebuie să participe un eșantion de persoane care să reprezinte în mod proporțional diferitele grupuri de consumatori de pe piață. Se precizează în mod clar vârsta, țara și sexul;

| — | persoanele bolnave și cele cu o afecțiune cronică de piele nu participă la test. În cazurile în care persoanele se îmbolnăvesc pe parcursul perioadei de testare a utilizatorilor, acest lucru trebuie să fie precizat în chestionar, iar răspunsurile nu vor fi luate în considerare pentru evaluare; |
| --- | --- |

—

persoanele bolnave și cele cu o afecțiune cronică de piele nu participă la test. În cazurile în care persoanele se îmbolnăvesc pe parcursul perioadei de testare a utilizatorilor, acest lucru trebuie să fie precizat în chestionar, iar răspunsurile nu vor fi luate în considerare pentru evaluare;

| — | pentru toate testele în condiții de utilizare (absorbția și protecția împotriva scurgerilor, menținerea uscată a pielii, adecvare și confort și performanță globală), 80 % dintre consumatorii care au testat produsul trebuie să evalueze performanța ca fiind satisfăcătoare, cu o notă de peste 60 atribuită de către consumator (pe o scară cantitativă de la 1 la 100). Alternativ, 80 % dintre consumatorii care testează produsul trebuie să îl evalueze ca fiind bun sau foarte bun (din cinci opțiuni calitative: foarte slab, slab, mediu, bun, foarte bun); |
| --- | --- |

—

pentru toate testele în condiții de utilizare (absorbția și protecția împotriva scurgerilor, menținerea uscată a pielii, adecvare și confort și performanță globală), 80 % dintre consumatorii care au testat produsul trebuie să evalueze performanța ca fiind satisfăcătoare, cu o notă de peste 60 atribuită de către consumator (pe o scară cantitativă de la 1 la 100). Alternativ, 80 % dintre consumatorii care testează produsul trebuie să îl evalueze ca fiind bun sau foarte bun (din cinci opțiuni calitative: foarte slab, slab, mediu, bun, foarte bun);

| — | rezultatele se evaluează statistic după ce perioada de testare de către utilizatori s-a încheiat; |
| --- | --- |

—

rezultatele se evaluează statistic după ce perioada de testare de către utilizatori s-a încheiat;

| — | factorii externi (precum brandingul, cotele de piață și publicitatea) care ar putea avea un impact asupra percepției în ceea ce privește performanța produselor trebuie comunicați. |
| --- | --- |

—

factorii externi (precum brandingul, cotele de piață și publicitatea) care ar putea avea un impact asupra percepției în ceea ce privește performanța produselor trebuie comunicați.

Cerințe suplimentare pentru testele tehnice:

| — | metodele de testare se bazează pe cât posibil pe metode relevante pentru produsul respectiv, reproductibile și riguroase; |
| --- | --- |

—

metodele de testare se bazează pe cât posibil pe metode relevante pentru produsul respectiv, reproductibile și riguroase;

| — | trebuie testate minimum cinci eșantioane. Rezultatele medii se raportează împreună cu indicarea deviației standard; |
| --- | --- |

—

trebuie testate minimum cinci eșantioane. Rezultatele medii se raportează împreună cu indicarea deviației standard;

| — | în cazul tampoanelor pentru sân sunt recomandate aceleași teste tehnice ca pentru scutecele pentru copii și absorbantele igienice. |
| --- | --- |

—

în cazul tampoanelor pentru sân sunt recomandate aceleași teste tehnice ca pentru scutecele pentru copii și absorbantele igienice.

Greutatea, dimensiunile și caracteristicile de proiectare ale produsului trebuie descrise și puse la dispoziție în conformitate cu informațiile furnizate în textul de evaluare și verificare generală al cererii.

Criteriul 11.   Responsabilitatea socială a întreprinderilor în ceea ce privește forța de muncă

Acest criteriu stabilește cerințele aplicabile în unitatea de asamblare finală a produsului de igienă absorbant.

Având în vedere Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială (27), Pactul mondial al ONU (pilonul 2) (28), principiile directoare ale ONU privind întreprinderile și drepturile omului (29) și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (30), solicitantul trebuie să prezinte verificarea efectuată de o parte terță, coroborată cu (un) audit(uri) efectuat(e) la fața locului, care atestă că principiile aplicabile incluse în textele internaționale menționate anterior și în dispozițiile suplimentare de mai jos au fost respectate în unitatea de asamblare finală a produsului.

Convențiile fundamentale ale OIM:

| (i) | munca copiilor:






  — | Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138); |
| --- | --- | --- |

(i)

munca copiilor:

—

Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138);

| — | Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor, 1999 (nr. 182); |
| --- | --- |

—

Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor, 1999 (nr. 182);

| (ii) | munca forțată și obligatorie:






  — | Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (nr. 29) și Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată sau obligatorie; |
| --- | --- | --- |

(ii)

munca forțată și obligatorie:

—

Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (nr. 29) și Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată sau obligatorie;

| — | Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105); |
| --- | --- |

—

Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105);

| (iii) | libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă:






  — | Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948 (nr. 87); |
| --- | --- | --- |

(iii)

libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă:

—

Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948 (nr. 87);

| — | Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98); |
| --- | --- |

—

Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98);

| (iv) | discriminare:






  — | Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100); |
| --- | --- | --- |

(iv)

discriminare:

—

Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100);

| — | Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111). |
| --- | --- |

—

Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111).

Dispoziții suplimentare:

| (v) | programul de lucru:






  — | Convenția OIM privind durata muncii (industrie), 1919 (nr. 1); |
| --- | --- | --- |

(v)

programul de lucru:

—

Convenția OIM privind durata muncii (industrie), 1919 (nr. 1);

| — | Convenția OIM privind repausul săptămânal în industrie, 1921 (nr. 14); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind repausul săptămânal în industrie, 1921 (nr. 14);

| (vi) | remunerare:






  — | Convenția OIM privind stabilirea salariului minim, 1970 (nr. 131); |
| --- | --- | --- |

(vi)

remunerare:

—

Convenția OIM privind stabilirea salariului minim, 1970 (nr. 131);

| — | Convenția OIM privind concediile anuale plătite (revizuită), 1970 (nr. 132); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind concediile anuale plătite (revizuită), 1970 (nr. 132);

| — | salariul de subzistență: solicitantul trebuie să asigure faptul că salariile (excluzând impozitele, bonusurile, indemnizațiile sau orele suplimentare) plătite pentru o săptămână de lucru normală (care nu depășește 48 de ore) sunt suficiente pentru a satisface nevoile de bază (locuință, energie, alimentație, îmbrăcăminte, asistență medicală, educație, apă potabilă, îngrijirea copiilor și transport) ale lucrătorului și ale unei familii formate din patru persoane și pentru a oferi un anumit venit discreționar. Îndeplinirea acestei cerințe trebuie să facă obiectul unui audit cu trimitere la orientările SA8000 (31) privind remunerarea; |
| --- | --- |

—

salariul de subzistență: solicitantul trebuie să asigure faptul că salariile (excluzând impozitele, bonusurile, indemnizațiile sau orele suplimentare) plătite pentru o săptămână de lucru normală (care nu depășește 48 de ore) sunt suficiente pentru a satisface nevoile de bază (locuință, energie, alimentație, îmbrăcăminte, asistență medicală, educație, apă potabilă, îngrijirea copiilor și transport) ale lucrătorului și ale unei familii formate din patru persoane și pentru a oferi un anumit venit discreționar. Îndeplinirea acestei cerințe trebuie să facă obiectul unui audit cu trimitere la orientările SA8000 (31) privind remunerarea;

| (vii) | sănătate și securitate:






  — | Convenția OIM privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă, 1981 (nr. 170); |
| --- | --- | --- |

(vii)

sănătate și securitate:

—

Convenția OIM privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă, 1981 (nr. 170);

| — | Convenția OIM privind sănătatea și securitatea în muncă, 1990 (nr. 155); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind sănătatea și securitatea în muncă, 1990 (nr. 155);

| — | Convenția OIM privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor profesionale în mediul de muncă (poluarea aerului, zgomotul și vibrațiile), 1977 (nr. 148); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor profesionale în mediul de muncă (poluarea aerului, zgomotul și vibrațiile), 1977 (nr. 148);

| (viii) | protecția socială și incluziunea socială:






  — | Convenția OIM privind îngrijirile medicale și indemnizațiile de boală, 1969 (nr. 130); |
| --- | --- | --- |

(viii)

protecția socială și incluziunea socială:

—

Convenția OIM privind îngrijirile medicale și indemnizațiile de boală, 1969 (nr. 130);

| — | Convenția OIM privind normele minime de securitate socială, 1952 (nr. 102); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind normele minime de securitate socială, 1952 (nr. 102);

| — | Convenția OIM privind prestațiile pentru accidente de muncă, 1964 (nr. 121); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind prestațiile pentru accidente de muncă, 1964 (nr. 121);

| — | Convenția OIM privind egalitatea de tratament (compensație în caz de accident), 1925 (nr. 19); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind egalitatea de tratament (compensație în caz de accident), 1925 (nr. 19);

| — | Convenția OIM privind protecția maternității, 2000 (nr. 183); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind protecția maternității, 2000 (nr. 183);

| (ix) | concediere legală:






  — | Convenția OIM privind încetarea raporturilor de muncă la inițiativa angajatorului (concedierea), 1982 (nr. 158). |
| --- | --- | --- |

(ix)

concediere legală:

—

Convenția OIM privind încetarea raporturilor de muncă la inițiativa angajatorului (concedierea), 1982 (nr. 158).

În locurile în care dreptul la libertatea de asociere și de negociere colectivă este restricționat în temeiul legii, societatea nu va restricționa lucrătorii de la crearea unor mecanisme alternative pentru a-și exprima nemulțumirile și a-și proteja drepturile în ceea ce privește condițiile de muncă și de încadrare în muncă și trebuie să recunoască asociațiile legitime ale angajaților cu care poate intra în dialog cu privire la aspecte legate de locul de muncă.

Procesul de audit trebuie să includă consultarea părților interesate externe din organizații independente de sector din zonele aflate în vecinătatea unităților, inclusiv sindicate, organizații comunitare, ONG-uri și experți în domeniul muncii. Trebuie să aibă loc consultări semnificative cu cel puțin două părți interesate din două subgrupuri diferite. În locurile în care legislația națională nu poate asigura caracterul adecvat al responsabilității sociale a întreprinderilor în raport cu convențiile internaționale menționate anterior, procesul de audit include audituri la fața locului efectuate de părți terțe, compuse din inspecții neanunțate la fața locului efectuate de evaluatori independenți față de sector.

Pe perioada de valabilitate a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE, solicitantul trebuie să publice rezultatele agregate și constatările principale ale auditurilor [inclusiv detalii cu privire la: (a) numărul încălcărilor și gravitatea încălcărilor fiecărui drept al lucrătorilor și al standardului privind securitatea și sănătatea în muncă; (b) strategia de remediere – unde remedierea include prevenirea abuzurilor sancționate de principiile directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului (UNGP); (c) evaluarea cauzelor profunde ale încălcărilor persistente care reies din consultarea părților interesate – cine a fost consultat, ce probleme au fost aduse în discuție, cum a influențat acest lucru planul de acțiune corectivă], online pentru a furniza dovezi privind performanța acestora consumatorilor interesați.

Evaluare și verificare:

Solicitantul face dovada respectării acestor cerințe prin prezentarea unei copii a celei mai recente versiuni a propriului cod de conduită, care trebuie să fie în concordanță cu dispozițiile specificate mai sus, precum și prin furnizarea unor copii ale rapoartelor de audit având ca obiect fiecare unitate de asamblare finală a produsului pentru modelul (modelele) care urmează să primească eticheta ecologică, precizând site-ul internet pe care sunt publicate rezultatele și constatările.

Auditurile părților terțe efectuate la fața locului trebuie realizate de către auditori calificați să evalueze conformitatea unităților de producție din sector cu standardele sociale ori cu dispozițiile codurilor de conduită sau, în țările în care a fost ratificată Convenția OIM (nr. 81) din 1947 privind inspecția muncii și supravegherea OIM arată că sistemul național de inspecție a muncii este eficace (32) și în care sfera sistemelor de inspecție acoperă domeniile enumerate mai sus (33), de către inspectorul (inspectorii) de muncă numit (numiți) de o autoritate publică.

Trebuie să se accepte certificările valabile eliberate în cadrul sistemelor sau proceselor de inspecție ale părților terțe care auditează conformitatea cu principiile aplicabile ale convențiilor fundamentale ale OIM enumerate și cu dispozițiile suplimentare privind programul de lucru, remunerarea, precum și sănătatea și siguranța și consultările părților interesate externe. Aceste certificări nu trebuie să aibă o vechime mai mare de 12 luni la data depunerii cererii.

Criteriul 12.   Informațiile care figurează pe eticheta ecologică a UE

Logoul etichetei ecologice a UE poate fi afișat pe ambalajul produsului. În cazul în care se utilizează eticheta facultativă prevăzută cu spațiu pentru text, aceasta trebuie să conțină următoarele trei fraze:

| — | „Conceput pentru a reduce impactul asupra mediului”; |
| --- | --- |

—

„Conceput pentru a reduce impactul asupra mediului”;

| — | „Sunt respectate cerințe stricte privind substanțele nocive”; |
| --- | --- |

—

„Sunt respectate cerințe stricte privind substanțele nocive”;

| — | „Performanță verificată”. |
| --- | --- |

—

„Performanță verificată”.

Solicitantul trebuie să urmeze instrucțiunile privind modul de utilizare a logoului etichetei ecologice a UE prevăzute în Orientările pentru utilizarea logoului etichetei ecologice a UE:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu această cerință și o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare al produsului pe care se disting în mod clar eticheta, numărul de înregistrare/numărul licenței și, după caz, frazele care pot fi afișate împreună cu eticheta.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(2)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(3)  Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (JO L 167, 27.6.2012, p. 1).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(6)  Calculul ține seama de emisiile nete de fosfor. Fosforul conținut în mod natural în materiile prime lemnoase și în apă poate fi scăzut din emisiile totale de fosfor. Se acceptă reduceri de până la 0,010 kg/TUA.

(7)  Valoarea mai mare se referă la fabricile care utilizează eucalipt și specii de pin din sudul SUA din regiuni cu niveluri mai ridicate de fosfor și se aplică până la 31 decembrie 2026. De la 1 ianuarie 2027, limita de 0,03 kg P/TUA se aplică, de asemenea, fabricilor care utilizează eucalipt și specii de pin din sudul SUA din regiuni cu niveluri mai ridicate de fosfor.

(8)  Pentru fabricile neintegrate, pasta (pastele) care constituie materie primă respectă valorile enumerate pentru fabricile integrate, la care se adaugă emisiile care rezultă din procesul de transformare.

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei din 19 decembrie 2018 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 601/2012 al Comisiei, C/2018/8588 (JO L 334, 31.12.2018, p. 1).

(10)  Regulamentul delegat (UE) 2019/331 al Comisiei din 19 decembrie 2018 de stabilire a normelor tranzitorii pentru întreaga Uniune privind alocarea armonizată și cu titlu gratuit a certificatelor de emisii în temeiul articolului 10a din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 59, 27.2.2019, p. 8).

(11)  Pasta (pastele) care constituie materie primă pentru fabricile neintegrate respectă valorile enumerate pentru fabricile integrate, la care se adaugă emisiile care rezultă din procesul de transformare.

(12)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(13)  Pentru fabricile neintegrate, pasta (pastele) care constituie materie primă respectă valorile enumerate pentru fabricile integrate, la care se adaugă energia utilizată în procesul de transformare.

(14)  Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (JO L 189, 20.7.2007, p. 1).

(15)  Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului, PE/62/2017/REV/1 (JO L 150, 14.6.2018, p. 1).

(16)  
  National Organic Program, A Rule by the Agricultural Marketing Service (Programul național privind agricultura ecologică al SUA, Regulament al serviciului care gestionează comercializarea produselor agricole), 12/21/2000, 65 FR 80547.

(17)  În conformitate cu comunicarea Comisiei Europene intitulată „Cadrul de politică al UE privind materialele plastice de origine biologică, biodegradabile și compostabile”. Disponibilă la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1680246180511&uri=CELEX%3A52022DC0682.

(18)  Cele mai recente metodologii sunt cadrul elaborat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, denumit „Metoda de evaluare a ciclului de viață (ECV) al materialelor plastice”, disponibil la adresa https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046, sau Recomandarea Comisiei din 8 decembrie 2022 de instituire a unui cadru european de evaluare pentru substanțe chimice și materiale „sigure și sustenabile prin concepție”, disponibilă la adresa https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32022H2510&from=RO.

(19)  Potrivit cerințelor de durabilitate legate de aprovizionarea cu materii prime de origine biologică, în conformitate cu revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile (RED III). Sistemele de certificare recunoscute oficial de Comisia Europeană sunt disponibile la adresa: https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/biofuels/voluntary-schemes_en.

(20)  Metodologia disponibilă în prezent, astfel cum s-a explicat anterior.

(21)  Consiliul Europei, Comitetul de Miniștri, Rezoluția AP (89) 1 privind utilizarea coloranților în materialele plastice care intră în contact cu produsele alimentare. Disponibilă la: https://rm.coe.int/16804f8648.

(22)  https://www.bfr.bund.de/cm/349/IX-Colorants-for-Plastics-and-other-Polymers-Used-in-Commodities.pdf.

(23)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/fr/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang2-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annexe_2.pdf.

(24)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/en/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang10-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annex-10-ordinance-fdha-materials-and-articles-intended-to-come-into-contact-with-food-stuffs.pdf.

(25)  https://www.dssmith.com/contentassets/1bbf9877253f458aa0eed26b76f2d705/360-english.pdf.

(26)  Această cerință nu se aplică absorbantelor subțiri destinate protejării lenjeriei pentru femei (absorbante zilnice).

(27)  Documentul OIM NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) și orientările aferente.

(28)  Pactul mondial al ONU (pilonul 2), https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/participants/141550.

(29)  Principiile directoare privind întreprinderile și drepturile omului, https://www.unglobalcompact.org/library/2.

(30)  Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, https://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

(31)  Responsabilitatea socială internațională, Standardul internațional 8000 privind responsabilitatea socială (Social Accountability 8000 International Standard), http://www.sa-intl.org.

(32)  A se vedea nota de subsol 21.

(33)  A se vedea nota de subsol 21.

---

ANEXA II

Criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru cupele menstruale reutilizabile

Criteriile privind eticheta ecologică a UE vizează cupele menstruale reutilizabile cele mai bune de pe piață în ceea ce privește performanța de mediu. Criteriile se axează pe principalele impacturi asupra mediului asociate cu ciclul de viață al acestor produse și promovează aspecte legate de economia circulară.

Cerințe de evaluare și de verificare

Pentru ca eticheta ecologică a UE să fie acordată unui anumit produs, acesta trebuie să respecte fiecare cerință. Solicitantul prezintă o confirmare scrisă cu privire la îndeplinirea tuturor criteriilor.

Pentru fiecare criteriu sunt indicate cerințe specifice de evaluare și de verificare.

În cazul în care solicitantul trebuie să furnizeze declarații, documentații, analize, rapoarte de încercare sau alte dovezi prin care să ateste respectarea criteriilor, acestea pot proveni de la solicitant și/sau de la furnizorul (furnizorii) său (săi), după caz.

Organismele competente recunosc în mod preferențial certificatele eliberate de organismele acreditate conform standardului armonizat relevant pentru laboratoarele de testare și de etalonare, precum și verificările efectuate de organismele acreditate conform standardului armonizat relevant pentru organisme care certifică produse, procese și servicii.

Dacă este cazul, pot fi folosite și alte metode de încercare decât cele indicate pentru fiecare criteriu, dacă echivalența lor este acceptată de organismul competent care evaluează cererea.

Dacă este cazul, organismele competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

Schimbarea furnizorilor și a locurilor de producție relevante pentru produsele cărora li s-a acordat eticheta ecologică a UE trebuie notificată organismelor competente, notificarea respectivă fiind însoțită de informații justificative pentru a se putea verifica dacă criteriile sunt respectate în continuare.

Ca cerință prealabilă, produsul trebuie să îndeplinească toate cerințele legale din țara (țările) în care se intenționează comercializarea acestuia. Solicitantul declară că produsul respectă această cerință.

Odată cu cererea de acordare a etichetei ecologice a UE, se furnizează următoarele informații:

| (a) | o descriere a produsului, împreună cu greutatea unităților de produs individuale și greutatea totală a produsului; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a produsului, împreună cu greutatea unităților de produs individuale și greutatea totală a produsului;

| (b) | o descriere a ambalajului de vânzare, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a ambalajului de vânzare, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul;

| (c) | o descriere a supraambalajului, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a supraambalajului, împreună cu greutatea sa totală, dacă este cazul;

| (d) | o descriere a elementelor componente separate, împreună cu greutatea lor individuală; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a elementelor componente separate, împreună cu greutatea lor individuală;

| (e) | elementele componente, materialele și toate substanțele utilizate în produs, împreună cu greutățile respective ale acestora și, dacă este cazul, cu numerele lor CAS. |
| --- | --- |

(e)

elementele componente, materialele și toate substanțele utilizate în produs, împreună cu greutățile respective ale acestora și, dacă este cazul, cu numerele lor CAS.

În sensul prezentei anexe, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „aditivi” înseamnă substanțe adăugate la elementele componente, materiale sau produsul finit pentru a îmbunătăți sau a conserva unele dintre caracteristicile acestora; |
| --- | --- |

1.

„aditivi” înseamnă substanțe adăugate la elementele componente, materiale sau produsul finit pentru a îmbunătăți sau a conserva unele dintre caracteristicile acestora;

| 2. | „ambalaj compozit” înseamnă o unitate de ambalaj confecționată din două sau mai multe materiale diferite, cu excepția materialelor utilizate pentru etichete, a dispozitivelor de închidere și sigilare, care nu pot fi separate manual și, prin urmare, formează o singură unitate integrală; |
| --- | --- |

2.

„ambalaj compozit” înseamnă o unitate de ambalaj confecționată din două sau mai multe materiale diferite, cu excepția materialelor utilizate pentru etichete, a dispozitivelor de închidere și sigilare, care nu pot fi separate manual și, prin urmare, formează o singură unitate integrală;

| 3. | „supraambalaj”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj secundar, înseamnă ambalajul conceput pentru a constitui o grupare a unui anumit număr de unități de vânzare la punctul de vânzare, indiferent dacă acestea sunt vândute ca atare utilizatorului final sau dacă servesc numai ca mijloc de umplere a rafturilor în punctul de vânzare sau de creare a unei unități de stocare sau de distribuție, și care poate fi înlăturat din produs fără a-i afecta caracteristicile; |
| --- | --- |

3.

„supraambalaj”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj secundar, înseamnă ambalajul conceput pentru a constitui o grupare a unui anumit număr de unități de vânzare la punctul de vânzare, indiferent dacă acestea sunt vândute ca atare utilizatorului final sau dacă servesc numai ca mijloc de umplere a rafturilor în punctul de vânzare sau de creare a unei unități de stocare sau de distribuție, și care poate fi înlăturat din produs fără a-i afecta caracteristicile;

| 4. | „impurități” înseamnă reziduurile, poluanții, contaminanții etc. rezultați din producție, inclusiv din producția de materii prime, care rămân în materia primă/ingredient și/sau în produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia) în concentrații mai mici de 100 ppm (0,0100 % g/g, 100 mg/kg); |
| --- | --- |

4.

„impurități” înseamnă reziduurile, poluanții, contaminanții etc. rezultați din producție, inclusiv din producția de materii prime, care rămân în materia primă/ingredient și/sau în produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia) în concentrații mai mici de 100 ppm (0,0100 % g/g, 100 mg/kg);

| 5. | „substanțe componente” înseamnă toate substanțele din produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia), inclusiv aditivii (de exemplu, conservanții și stabilizatorii) din materiile prime. Substanțele cunoscute ca fiind eliberate din substanțele componente în condiții de fabricație stabilizate (de exemplu, formaldehidă și arilamină) sunt, de asemenea, considerate substanțe componente; |
| --- | --- |

5.

„substanțe componente” înseamnă toate substanțele din produsul chimic (utilizat în produsul finit și în orice elemente componente ale acestuia), inclusiv aditivii (de exemplu, conservanții și stabilizatorii) din materiile prime. Substanțele cunoscute ca fiind eliberate din substanțele componente în condiții de fabricație stabilizate (de exemplu, formaldehidă și arilamină) sunt, de asemenea, considerate substanțe componente;

| 6. | „ambalaj” înseamnă articole din orice material care sunt destinate a fi utilizate pentru a conține, proteja, manipula, livra sau prezenta produsele și care pot fi diferențiate în formate de ambalaje pe baza funcției, a materialului și a conceptului acestora, inclusiv:






  (a) | articole necesare pentru a conține, a susține sau a conserva produsul pe întreaga durată de viață a acestuia, fără a face parte integrantă din produsul destinat a fi utilizat, consumate sau eliminate împreună cu produsul; |
| --- | --- | --- |

6.

„ambalaj” înseamnă articole din orice material care sunt destinate a fi utilizate pentru a conține, proteja, manipula, livra sau prezenta produsele și care pot fi diferențiate în formate de ambalaje pe baza funcției, a materialului și a conceptului acestora, inclusiv:

(a)

articole necesare pentru a conține, a susține sau a conserva produsul pe întreaga durată de viață a acestuia, fără a face parte integrantă din produsul destinat a fi utilizat, consumate sau eliminate împreună cu produsul;

| (b) | elemente componente și elemente auxiliare ale unui articol menționat la litera (a) care sunt integrate în articol; |
| --- | --- |

(b)

elemente componente și elemente auxiliare ale unui articol menționat la litera (a) care sunt integrate în articol;

| (c) | elemente auxiliare unui articol menționat la litera (a) care sunt atârnate direct pe produs sau atașate acestuia, care îndeplinesc o funcție de ambalare fără a face parte integrantă din produs și care sunt destinate a fi utilizate, consumate sau eliminate împreună cu produsul etc.; |
| --- | --- |

(c)

elemente auxiliare unui articol menționat la litera (a) care sunt atârnate direct pe produs sau atașate acestuia, care îndeplinesc o funcție de ambalare fără a face parte integrantă din produs și care sunt destinate a fi utilizate, consumate sau eliminate împreună cu produsul etc.;

| 7. | „materiale plastice”, denumite și plastic, înseamnă polimeri, în sensul articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, la care este posibil să fi fost adăugați aditivi sau alte substanțe și care pot funcționa ca elemente componente structurale principale ale produselor finale și/sau ale ambalajelor, cu excepția polimerilor naturali care nu au fost modificați chimic; |
| --- | --- |

7.

„materiale plastice”, denumite și plastic, înseamnă polimeri, în sensul articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, la care este posibil să fi fost adăugați aditivi sau alte substanțe și care pot funcționa ca elemente componente structurale principale ale produselor finale și/sau ale ambalajelor, cu excepția polimerilor naturali care nu au fost modificați chimic;

| 8. | „polimer” înseamnă o substanță constituită din molecule caracterizate printr-o succesiune de unul sau mai multe tipuri de unități monomere. Asemenea molecule trebuie să aibă greutățile moleculare distribuite într-un astfel de domeniu încât diferențele de greutate moleculară să fie atribuite, în primul rând, diferențelor de număr al unităților monomere. Un polimer conține: (a) o majoritate ponderală simplă de molecule care conțin cel puțin trei unități monomere legate printr-o legătură covalentă de cel puțin o altă unitate monomeră sau de un alt reactant; (b) o cantitate inferioară unei majorități ponderale simple de molecule cu aceeași greutate moleculară. În înțelesul prezentei definiții, prin „unitate monomeră” se înțelege forma reacționată a unei substanțe monomere într-un polimer, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

8.

„polimer” înseamnă o substanță constituită din molecule caracterizate printr-o succesiune de unul sau mai multe tipuri de unități monomere. Asemenea molecule trebuie să aibă greutățile moleculare distribuite într-un astfel de domeniu încât diferențele de greutate moleculară să fie atribuite, în primul rând, diferențelor de număr al unităților monomere. Un polimer conține: (a) o majoritate ponderală simplă de molecule care conțin cel puțin trei unități monomere legate printr-o legătură covalentă de cel puțin o altă unitate monomeră sau de un alt reactant; (b) o cantitate inferioară unei majorități ponderale simple de molecule cu aceeași greutate moleculară. În înțelesul prezentei definiții, prin „unitate monomeră” se înțelege forma reacționată a unei substanțe monomere într-un polimer, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006;

| 9. | „reciclabilitate” înseamnă cantitatea (masa sau procentul) disponibilă pentru reciclare dintr-un articol; |
| --- | --- |

9.

„reciclabilitate” înseamnă cantitatea (masa sau procentul) disponibilă pentru reciclare dintr-un articol;

| 10. | „conținut reciclat” înseamnă cantitatea dintr-un articol (ca suprafață, lungime, volum sau masă) care provine din materiale reciclate postconsum și/sau postindustrial. În cazul de față, articolul poate însemna produsul sau ambalajul; |
| --- | --- |

10.

„conținut reciclat” înseamnă cantitatea dintr-un articol (ca suprafață, lungime, volum sau masă) care provine din materiale reciclate postconsum și/sau postindustrial. În cazul de față, articolul poate însemna produsul sau ambalajul;

| 11. | „reciclare” înseamnă, în conformitate cu articolul 3 din Directiva 2008/98/CE, orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include retratarea materialelor organice, dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de umplere; |
| --- | --- |

11.

„reciclare” înseamnă, în conformitate cu articolul 3 din Directiva 2008/98/CE, orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include retratarea materialelor organice, dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de umplere;

| 12. | „ambalaj de vânzare”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj primar, înseamnă ambalajul conceput să constituie o unitate de vânzare, constând în produse și ambalaj, către utilizatorul final sau către consumator la punctul de desfacere; |
| --- | --- |

12.

„ambalaj de vânzare”, cunoscut și sub denumirea de ambalaj primar, înseamnă ambalajul conceput să constituie o unitate de vânzare, constând în produse și ambalaj, către utilizatorul final sau către consumator la punctul de desfacere;

| 13. | „element component separat”, cunoscut și sub denumirea de element component suplimentar, înseamnă un element component de ambalaj care este distinct de corpul principal al unității de ambalaj, care poate fi dintr-un material diferit, care trebuie demontat complet și permanent de unitatea de ambalaj principală pentru a avea acces la produs și care este, de regulă, eliminat înainte de unitatea de ambalaj și separat de aceasta. În cazul cupelor menstruale reutilizabile, este vorba despre orice element component (cu funcție de protecție sau de igienă) care este îndepărtat înainte de utilizarea produsului, de exemplu, punga/săculețul împreună cu care se comercializează în mod normal cupele menstruale; |
| --- | --- |

13.

„element component separat”, cunoscut și sub denumirea de element component suplimentar, înseamnă un element component de ambalaj care este distinct de corpul principal al unității de ambalaj, care poate fi dintr-un material diferit, care trebuie demontat complet și permanent de unitatea de ambalaj principală pentru a avea acces la produs și care este, de regulă, eliminat înainte de unitatea de ambalaj și separat de aceasta. În cazul cupelor menstruale reutilizabile, este vorba despre orice element component (cu funcție de protecție sau de igienă) care este îndepărtat înainte de utilizarea produsului, de exemplu, punga/săculețul împreună cu care se comercializează în mod normal cupele menstruale;

| 14. | „substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin”, denumite și perturbatori endocrini, înseamnă substanțe care au fost identificate ca având proprietăți care afectează sistemul endocrin (sănătatea umană și/sau mediul) în conformitate cu articolul 57 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (lista substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită candidate pentru autorizare) sau cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012, cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

14.

„substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin”, denumite și perturbatori endocrini, înseamnă substanțe care au fost identificate ca având proprietăți care afectează sistemul endocrin (sănătatea umană și/sau mediul) în conformitate cu articolul 57 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (lista substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită candidate pentru autorizare) sau cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012, cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;

| 15. | „polimeri sintetici” înseamnă substanțe macromoleculare, altele decât pasta de celuloză, obținute în mod intenționat prin unul dintre următoarele procese:






  (a) | un proces de polimerizare cum ar fi poliadiția sau policondensarea sau orice alt procedeu similar de combinare a monomerilor sau a altor substanțe inițiale; |
| --- | --- | --- |

15.

„polimeri sintetici” înseamnă substanțe macromoleculare, altele decât pasta de celuloză, obținute în mod intenționat prin unul dintre următoarele procese:

(a)

un proces de polimerizare cum ar fi poliadiția sau policondensarea sau orice alt procedeu similar de combinare a monomerilor sau a altor substanțe inițiale;

| (b) | modificarea chimică a unor macromolecule naturale sau sintetice; |
| --- | --- |

(b)

modificarea chimică a unor macromolecule naturale sau sintetice;

| (c) | fermentare microbiană. |
| --- | --- |

(c)

fermentare microbiană.

Criteriul 1.   Emisii în timpul producerii materiei prime

1.1.   
  Emisii de pulberi și de cloruri în aer

(a)   Emisii de pulberi

(i)   Această cerință se aplică numai siliconilor.

Pentru depozitarea și manipularea materiei prime pe bază de siliciu elementar, se utilizează cel puțin una dintre următoarele tehnici:

| — | depozitarea siliciului elementar în silozuri (după măcinare); |
| --- | --- |

—

depozitarea siliciului elementar în silozuri (după măcinare);

| — | depozitarea siliciului elementar în spații acoperite protejate de ploaie și vânt (după măcinare); |
| --- | --- |

—

depozitarea siliciului elementar în spații acoperite protejate de ploaie și vânt (după măcinare);

| — | utilizarea de echipamente prevăzute cu guri de captare și conducte pentru a capta emisiile difuze de pulberi în timpul încărcării siliciului elementar în spațiile de depozitare (după măcinare); |
| --- | --- |

—

utilizarea de echipamente prevăzute cu guri de captare și conducte pentru a capta emisiile difuze de pulberi în timpul încărcării siliciului elementar în spațiile de depozitare (după măcinare);

| — | menținerea presiunii instalației de măcinare la o presiune ușor mai mică decât presiunea atmosferică. |
| --- | --- |

—

menținerea presiunii instalației de măcinare la o presiune ușor mai mică decât presiunea atmosferică.

(ii)   Această cerință se aplică atât siliconilor, cât și altor elastomeri.

Media anuală a emisiilor dirijate de pulberi trebuie să fie mai mică de 5 mg/Nm3. Emisiile de pulberi ar trebui monitorizate continuu.

(b)   Emisii de cloruri

(i)   Această cerință se aplică numai siliconilor.

Efluenții gazoși din clorometan, din etapa sintezei directe și din etapa procesului de distilare sunt supuși oxidării termice, urmată de spălare. Arderea compușilor clorurați este autorizată în procesul de oxidare termică.

(ii)   Această cerință se aplică elastomerilor, alții decât siliconii.

Emisiile de dibenzoparadioxine policlorurate (PCDD) și de dibenzofurani policlorurați (PCDF) trebuie să fie sub 0,01 ng TEQ/Nm3 (media pe întreaga perioadă de eșantionare). Monitorizarea emisiilor de PCDD/F ar trebui să aibă loc o dată la șase luni.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu criteriul 1.1 din partea furnizorului de materii prime. În plus, declarația demonstrează conformitatea cu:

| — | criteriul 1.1 litera (a) punctul (i) – furnizorul de silicon indică tehnica utilizată la fața locului, furnizând imagini sau descrieri tehnice, ca date suplimentare; |
| --- | --- |

—

criteriul 1.1 litera (a) punctul (i) – furnizorul de silicon indică tehnica utilizată la fața locului, furnizând imagini sau descrieri tehnice, ca date suplimentare;

| — | criteriul 1.1 litera (a) punctul (ii) – furnizorul de materii prime pune la dispoziție rezultatele măsurătorilor pulberilor efectuate la fața locului, împreună cu media anuală a emisiilor de pulberi. Metodele acceptate sunt EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3, EN 15267-4, EN 13284-1 și EN 13284-2. Pentru producția de siliconi, măsurarea acoperă cel puțin măcinarea, depozitarea și manipularea siliciului elementar; |
| --- | --- |

—

criteriul 1.1 litera (a) punctul (ii) – furnizorul de materii prime pune la dispoziție rezultatele măsurătorilor pulberilor efectuate la fața locului, împreună cu media anuală a emisiilor de pulberi. Metodele acceptate sunt EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3, EN 15267-4, EN 13284-1 și EN 13284-2. Pentru producția de siliconi, măsurarea acoperă cel puțin măcinarea, depozitarea și manipularea siliciului elementar;

| — | criteriul 1.1 litera (b) punctul (i) – furnizorul de silicon pune la dispoziție detalii privind prelucrarea efluenților gazoși din clorometan, sinteza directă și etapele de distilare; |
| --- | --- |

—

criteriul 1.1 litera (b) punctul (i) – furnizorul de silicon pune la dispoziție detalii privind prelucrarea efluenților gazoși din clorometan, sinteza directă și etapele de distilare;

| — | criteriul 1.1 litera (b) punctul (ii) – furnizorul de materii prime pune la dispoziție rezultatele măsurătorilor emisiilor de PCDD/F ale gazelor tratate. Metodele acceptate sunt EN 1948-1, EN 1948-2 și EN 1948-3. |
| --- | --- |

—

criteriul 1.1 litera (b) punctul (ii) – furnizorul de materii prime pune la dispoziție rezultatele măsurătorilor emisiilor de PCDD/F ale gazelor tratate. Metodele acceptate sunt EN 1948-1, EN 1948-2 și EN 1948-3.

1.2.   
  Emisii de cupru și de zinc în apă

Acest criteriu se aplică exclusiv siliconilor.

Efluenții apoși din etapa de producție a polidimetilsiloxanului (PDMS) sunt pretratați prin precipitare sau floculare în condiții alcaline, iar ulterior sunt supuși proceselor de sedimentare și de filtrare. Acestea cuprind:

| (a) | deshidratarea nămolului înainte de eliminare; și |
| --- | --- |

(a)

deshidratarea nămolului înainte de eliminare; și

| (b) | recuperarea reziduurilor de metale solide în instalațiile de recuperare a metalelor. |
| --- | --- |

(b)

recuperarea reziduurilor de metale solide în instalațiile de recuperare a metalelor.

Concentrația de cupru din efluentul tratat trebuie să fie mai mică de 0,5 mg/l, în timp ce concentrația de zinc trebuie să fie mai mică de 2 mg/l.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu criteriul 1.2 din partea furnizorului de silicon, însoțită de o dovadă că instalația dispune de un sistem de tratare a apelor uzate constând într-o etapă de precipitare/floculare urmată de o etapă de sedimentare. În plus, furnizorul de silicon pune la dispoziție rezultatele măsurătorilor indicând concentrațiile de cupru și de zinc din efluentul tratat.

1.3.   
  Emisii de CO2

Acest criteriu se aplică exclusiv siliconilor.

Emisiile de CO2 provenite din producția de silicon nu trebuie să depășească 6,58 kg per kg de silicon, incluzând emisiile provenite din producția de energie electrică (în incintă sau în afara acesteia). Emisiile de CO2 includ toate sursele neregenerabile de energie utilizate în timpul producției de silicon. La calculul emisiilor de CO2 din surse de energie se utilizează valorile de referință ale emisiilor, prezentate în tabelul 1. Dacă este necesar, factorii de emisie de CO2 pentru alte surse de energie sunt prevăzuți în anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei, în timp ce factorii de emisie de CO2 pentru energia electrică din rețea ar trebui să fie în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2019/331.

Tabelul 1

Valorile de referință pentru emisiile de CO2 provenite din diferite surse de energie

| Combustibil | Emisiile de CO2 | Unitate | Referință |
| --- | --- | --- | --- |
| Cărbune | 94,6 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Țiței | 73,3 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Păcură 1 | 74,1 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Păcură 2-5 | 77,4 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| GPL | 63,1 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Gaze naturale | 56,1 | g CO2 fosil/MJ | Regulamentul (UE) 2018/2066 |
| Energie electrică din rețea | 376 | g CO2 fosil/kWh | Regulamentul (UE) 2019/331 |

Combustibil

Emisiile de CO2

Unitate

Referință

Cărbune

94,6

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Țiței

73,3

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Păcură 1

74,1

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Păcură 2-5

77,4

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

GPL

63,1

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Gaze naturale

56,1

g CO2 fosil/MJ

Regulamentul (UE) 2018/2066

Energie electrică din rețea

376

g CO2 fosil/kWh

Regulamentul (UE) 2019/331

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează date și calcule detaliate pentru emisiile de CO2 generate de producția siliconului.

Datele privind emisiile de CO2 includ toate sursele de energie utilizate în producția materiei prime, inclusiv emisiile provenite din producerea de energie electrică (în incintă sau în afara acesteia).

La calcularea emisiilor de o CO2, pentru cantitatea de energie din surse regenerabile achiziționată și utilizată pentru procesele de producție se iau în considerare zero emisii de CO2. Pentru arderea biomasei, aceasta înseamnă că biomasa trebuie să îndeplinească criteriile relevante de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, astfel cum se specifică în Directiva (UE) 2018/2001. Solicitantul prezintă documente corespunzătoare care să ateste că acest tip de energie este utilizat efectiv în instalație sau a fost achiziționat din exterior (copia contractului și o factură care să indice ponderea energiei din surse regenerabile în raport cu energia electrică achiziționată).

Calculele și/sau bilanțurile masice se bazează pe o perioadă de producție de 12 luni. Calculele se repetă anual. În cazul unei instalații de producție noi sau reconstruite, calculele se bazează pe cel puțin 45 de zile consecutive de funcționare stabilă a instalației. Calculele trebuie să fie reprezentative pentru campania de producție respectivă.

Pentru energia electrică din rețea, se utilizează valoarea furnizată mai sus (media europeană), cu excepția cazului în care solicitantul prezintă documente care stabilesc valoarea specifică pentru furnizorii săi de energie electrică (contract pentru energia electrică specificată sau pentru energia electrică certificată). În acest caz, solicitantul poate utiliza această valoare în locul valorii indicate. Documentele utilizate ca dovadă a conformității includ specificații tehnice care indică valoarea medie (de exemplu, copia unui contract).

Criteriul 2.   Managementul de mediu al producției

Toate instalațiile care produc fie materii prime (silicon sau alți elastomeri), fie produse finite trebuie să dispună de sisteme pentru:

| (a) | economisirea apei. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la sistemul de gestionare a apei, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: monitorizarea debitelor de apă; dovada circulației apei în sisteme închise; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea generării de ape uzate și de ratele de optimizare (după caz, și anume dacă apa este utilizată în instalație); |
| --- | --- |

(a)

economisirea apei. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la sistemul de gestionare a apei, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: monitorizarea debitelor de apă; dovada circulației apei în sisteme închise; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea generării de ape uzate și de ratele de optimizare (după caz, și anume dacă apa este utilizată în instalație);

| (b) | gestionarea integrată a deșeurilor, sub forma unui plan de stabilire a priorităților în ceea ce privește opțiunile de tratare, altele decât eliminarea, pentru toate deșeurile generate în instalațiile de producție și de respectare a ierarhiei deșeurilor în ceea ce privește prevenirea, reutilizarea, reciclarea, recuperarea și eliminarea finală a deșeurilor. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la planul de gestionare a deșeurilor, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: separarea diferitelor fracțiuni de deșeuri; manipularea, colectarea, separarea și utilizarea materialelor reciclabile din fluxul de deșeuri nepericuloase; recuperarea materialelor pentru alte utilizări; manipularea, colectarea, separarea și eliminarea deșeurilor periculoase, conform dispozițiilor stabilite de autoritățile de reglementare locale și naționale de resort; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă referitoare la prevenirea generării de deșeuri, reutilizarea, reciclarea și valorificarea fracțiunilor de deșeuri care nu pot fi prevenite (inclusiv valorificarea energetică); |
| --- | --- |

(b)

gestionarea integrată a deșeurilor, sub forma unui plan de stabilire a priorităților în ceea ce privește opțiunile de tratare, altele decât eliminarea, pentru toate deșeurile generate în instalațiile de producție și de respectare a ierarhiei deșeurilor în ceea ce privește prevenirea, reutilizarea, reciclarea, recuperarea și eliminarea finală a deșeurilor. Trebuie să existe documente sau explicații referitoare la planul de gestionare a deșeurilor, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: separarea diferitelor fracțiuni de deșeuri; manipularea, colectarea, separarea și utilizarea materialelor reciclabile din fluxul de deșeuri nepericuloase; recuperarea materialelor pentru alte utilizări; manipularea, colectarea, separarea și eliminarea deșeurilor periculoase, conform dispozițiilor stabilite de autoritățile de reglementare locale și naționale de resort; și obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă referitoare la prevenirea generării de deșeuri, reutilizarea, reciclarea și valorificarea fracțiunilor de deșeuri care nu pot fi prevenite (inclusiv valorificarea energetică);

| (c) | optimizarea eficienței energetice și a gestionării energiei. Sistemul de gestionare a energiei trebuie să aibă în vedere toate dispozitivele consumatoare de energie, inclusiv mașinile, iluminatul, sistemul de climatizare și de răcire. Sistemul de gestionare a energiei include măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: stabilirea și punerea în aplicare a unui plan de colectare a datelor energetice pentru a identifica cifrele-cheie în materie de energie; analiza consumului de energie care include o listă a sistemelor, proceselor și instalațiilor consumatoare de energie; identificarea măsurilor pentru o utilizare mai eficientă a energiei; obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea consumului de energie. |
| --- | --- |

(c)

optimizarea eficienței energetice și a gestionării energiei. Sistemul de gestionare a energiei trebuie să aibă în vedere toate dispozitivele consumatoare de energie, inclusiv mașinile, iluminatul, sistemul de climatizare și de răcire. Sistemul de gestionare a energiei include măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, precum și informații privind cel puțin următoarele aspecte: stabilirea și punerea în aplicare a unui plan de colectare a datelor energetice pentru a identifica cifrele-cheie în materie de energie; analiza consumului de energie care include o listă a sistemelor, proceselor și instalațiilor consumatoare de energie; identificarea măsurilor pentru o utilizare mai eficientă a energiei; obiectivele și țintele de îmbunătățire continuă legate de reducerea consumului de energie.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu criteriul din partea (1) producătorului de materii prime (silicon sau alți elastomeri) și (2) a producătorului de cupe menstruale reutilizabile. Declarația este însoțită de un raport care descrie în detaliu procedurile adoptate de furnizori pentru a îndeplini, pentru fiecare dintre locurile de producție vizate, cerințele în conformitate cu standardele, precum ISO 14001 și/sau ISO 50001, pentru planurile privind apa, deșeurile și energia.

În cazul subcontractării gestionării deșeurilor, subcontractantul prezintă, de asemenea, o declarație de conformitate cu acest criteriu.

Se consideră că solicitanții înregistrați în sistemul UE de management de mediu și audit (EMAS) și/sau certificați în conformitate cu ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 sau cu un standard/sistem echivalent au îndeplinit aceste cerințe dacă:

| (a) | includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este documentată în declarația de mediu EMAS a companiei; sau |
| --- | --- |

(a)

includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este documentată în declarația de mediu EMAS a companiei; sau

| (b) | includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este suficient abordată de ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 sau de un standard/sistem echivalent. |
| --- | --- |

(b)

includerea planurilor de gestionare a apei, a deșeurilor și a energiei pentru locul (locurile) de producție este suficient abordată de ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 sau de un standard/sistem echivalent.

Criteriul 3.   Eficiența materialelor în procesul de fabricație a produsului finit

Cerințele cuprinse în acest criteriu se aplică în unitatea de fabricare a produsului finit.

Cantitatea de deșeuri generate în cursul fabricării și ambalării produselor finite trimisă la depozitele de deșeuri sau la instalațiile de incinerare fără valorificare energetică nu depășește 4 % în greutate din produsele finite.

Evaluare și verificare:

Solicitantul confirmă conformitatea cu cerința de mai sus.

Solicitantul prezintă dovezi privind cantitatea de deșeuri care nu au fost reutilizate în cadrul procesului de fabricație sau care nu sunt transformate în materiale și/sau energie.

Solicitantul prezintă toate informațiile următoare:

| (a) | greutatea produsului și a ambalajului; |
| --- | --- |

(a)

greutatea produsului și a ambalajului;

| (b) | toate fluxurile de deșeuri generate în cursul fabricării; și |
| --- | --- |

(b)

toate fluxurile de deșeuri generate în cursul fabricării; și

| (c) | procesele de tratare pentru fracțiunea de deșeuri recuperate și, respectiv, pentru fracțiunea de deșeuri eliminate în depozitele de deșeuri sau în instalațiile de incinerare. |
| --- | --- |

(c)

procesele de tratare pentru fracțiunea de deșeuri recuperate și, respectiv, pentru fracțiunea de deșeuri eliminate în depozitele de deșeuri sau în instalațiile de incinerare.

Cantitatea de deșeuri trimise în depozitele de deșeuri sau în instalațiile de incinerare fără valorificare energetică se calculează ca diferența dintre cantitatea de deșeuri produse și cantitatea de deșeuri recuperate (reutilizate, reciclate etc.).

Criteriul 4.   Substanțe excluse și restricționate

4.1.   
  Restricții privind substanțele clasificate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008

Acest criteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Cu excepția cazului în care se prevede o derogare în tabelul 4, produsul finit și elementele componente separate nu trebuie să conțină substanțe componente (singure sau în amestecuri) care sunt încadrate în oricare dintre clasele și categoriile de pericol prevăzute în tabelul 2, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sau cărora le-au fost atribuite codurile frazelor de pericol asociate indicate în tabelul respectiv.

Tabelul 2

Clasele și categoriile de pericol și codurile frazelor de pericol asociate excluse

| Cancerigen, mutagen sau toxic pentru reproducere |
| --- |
| Categoriile 1A și 1B | Categoria 2 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice |
| H350 Poate provoca cancer | H351 Susceptibil de a provoca cancer |
| H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării | - |
| H360F Poate dăuna fertilității | H361f Susceptibil de a dăuna fertilității |
| H360D Poate dăuna fătului | H361d Susceptibil de a dăuna fătului |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | |
| Toxicitate acută |
| Categoriile 1 și 2 | Categoria 3 |
| H300 Mortal în caz de înghițire | H301 Toxic în caz de înghițire |
| H310 Mortal în contact cu pielea | H311 Toxic în contact cu pielea |
| H330 Mortal în caz de inhalare | H331 Toxic în caz de inhalare |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii |
| Toxicitate asupra unui organ țintă specific |
| Categoria 1 | Categoria 2 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | H371 Poate provoca leziuni ale organelor |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată |
| Sensibilizarea căilor respiratorii și a pielii |
| Categoria 1A | Categoria 1B |
| H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii | H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii |
| H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare | H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare |
| Perturbatori endocrini care afectează sănătatea umană și mediul |
| Categoria 1 | Categoria 2 |
| EUH380 Poate cauza dereglări endocrine la oameni | EUH381 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine la oameni |
| EUH430 Poate cauza dereglări endocrine în mediu | EUH431 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine în mediu |
| Persistent, bioacumulativ și toxic |
| PBT | vPvB |
| EUH440 Se acumulează în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni | EUH441 Se acumulează puternic în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni |
| Persistent, mobil și toxic |
| PMT | vPvM |
| EUH450 Poate cauza contaminarea difuză și de lungă durată a resurselor de apă | EUH451 Poate cauza contaminarea difuză și de foarte lungă durată a resurselor de apă |

Cancerigen, mutagen sau toxic pentru reproducere

Categoriile 1A și 1B

Categoria 2

H340 Poate provoca anomalii genetice

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

H350 Poate provoca cancer

H351 Susceptibil de a provoca cancer

H350i Poate provoca cancer în cazul inhalării

-

H360F Poate dăuna fertilității

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

H360D Poate dăuna fătului

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

Toxicitate acută

Categoriile 1 și 2

Categoria 3

H300 Mortal în caz de înghițire

H301 Toxic în caz de înghițire

H310 Mortal în contact cu pielea

H311 Toxic în contact cu pielea

H330 Mortal în caz de inhalare

H331 Toxic în caz de inhalare

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

Toxicitate asupra unui organ țintă specific

Categoria 1

Categoria 2

H370 Provoacă leziuni ale organelor

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

Sensibilizarea căilor respiratorii și a pielii

Categoria 1A

Categoria 1B

H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii

H317 Poate provoca o reacție alergică a pielii

H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

H334 Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

Perturbatori endocrini care afectează sănătatea umană și mediul

Categoria 1

Categoria 2

EUH380 Poate cauza dereglări endocrine la oameni

EUH381 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine la oameni

EUH430 Poate cauza dereglări endocrine în mediu

EUH431 Suspectată că ar cauza dereglări endocrine în mediu

Persistent, bioacumulativ și toxic

PBT

vPvB

EUH440 Se acumulează în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni

EUH441 Se acumulează puternic în mediu și în organismele vii, inclusiv la oameni

Persistent, mobil și toxic

PMT

vPvM

EUH450 Poate cauza contaminarea difuză și de lungă durată a resurselor de apă

EUH451 Poate cauza contaminarea difuză și de foarte lungă durată a resurselor de apă

De asemenea, produsul finit și orice elemente componente ale acestuia nu trebuie să conțină substanțe componente (singure sau în amestecuri) în concentrații mai mari de 0,010 % (g/g) care sunt încadrate în oricare dintre clasele și categoriile de pericol prevăzute în tabelul 3, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sau cărora le-au fost atribuite codurile frazelor de pericol asociate indicate în tabelul respectiv – cu excepția cazului în care se prevede o derogare în tabelul 4.

Tabelul 3

Clasele și categoriile de pericol și codurile frazelor de pericol asociate restricționate

| Periculos pentru mediul acvatic |
| --- |
| Categoriile 1 și 2 | Categoriile 3 și 4 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | H413 Poate provoca efecte pe termen lung asupra mediului acvatic |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | |
| Periculos pentru stratul de ozon |
| H420 Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară | |

Periculos pentru mediul acvatic

Categoriile 1 și 2

Categoriile 3 și 4

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

H413 Poate provoca efecte pe termen lung asupra mediului acvatic

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

Periculos pentru stratul de ozon

H420 Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară

Tabelul 4

Derogări de la restricțiile privind substanțele clasificate potrivit sistemului armonizat de clasificare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008

| Tipul de substanță | Clasa de pericol, categoria și codul frazei de pericol care fac obiectul derogării | Condiții de derogare |
| --- | --- | --- |
| Substanțe cărora, potrivit clasificării armonizate, le-a fost atribuit codul H304 | H304 | Substanțe cu vâscozitate sub 20,5 cSt la 40 °C. |
| Dioxid de titan (nano) | H351 | Numai atunci când se utilizează ca pigment. Nu poate fi utilizat sub formă de pulbere sau în pulverizatoare. |

Tipul de substanță

Clasa de pericol, categoria și codul frazei de pericol care fac obiectul derogării

Condiții de derogare

Substanțe cărora, potrivit clasificării armonizate, le-a fost atribuit codul H304

H304

Substanțe cu vâscozitate sub 20,5 cSt la 40 °C.

Dioxid de titan (nano)

H351

Numai atunci când se utilizează ca pigment. Nu poate fi utilizat sub formă de pulbere sau în pulverizatoare.

Codurile frazelor de pericol se referă, în general, la substanțe. Cu toate acestea, în cazul în care nu se pot obține informații despre substanțe, se aplică regulile de clasificare pentru amestecuri.

Este exceptată de la cerința de mai sus utilizarea de substanțe sau de amestecuri care sunt modificate din punct de vedere chimic în timpul procesului de producție astfel încât nu se mai aplică nicio restricție relevantă pentru clasa de pericol în care au fost clasificate respectivele substanțe sau amestecuri în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008.

Acest criteriu nu se aplică:

| — | substanțelor care nu intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

—

substanțelor care nu intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv;

| — | substanțelor care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, care stabilește criteriile de derogare pentru substanțele incluse în anexa V la regulamentul menționat de la cerințele privind înregistrarea, utilizatorii din aval și evaluarea. |
| --- | --- |

—

substanțelor care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, care stabilește criteriile de derogare pentru substanțele incluse în anexa V la regulamentul menționat de la cerințele privind înregistrarea, utilizatorii din aval și evaluarea.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație semnată de conformitate cu subcriteriul 4.1, însoțită de declarații relevante din partea producătorilor elementelor componente, o listă a tuturor substanțelor chimice utilizate, fișa lor cu date de securitate sau declarația furnizorului de produse chimice, precum și orice declarații relevante care demonstrează respectarea cerinței.

Pentru substanțele restricționate și impuritățile inevitabile restricționate, concentrația substanței sau a impurității restricționate și un factor prezumat de retenție de 100 % se utilizează pentru a estima cantitatea de substanță sau de impuritate restricționată rămasă în produsul finit. Cantitatea de impurități permisă în produsul chimic este de cel mult 0,0100 % g/g. Substanțele despre care se știe că sunt eliberate sau că se degradează din substanțele componente sunt considerate substanțe componente și nu impurități.

Trebuie furnizate justificări pentru orice abatere de la un factor de retenție de 100 % (de exemplu, evaporarea solvenților) sau pentru modificarea chimică a unei impurități restricționate.

În cazul substanțelor exceptate de la subcriteriul 4.1 [a se vedea anexele IV și V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006], pentru a se dovedi conformitatea este suficientă o declarație în acest sens din partea solicitantului.

întrucât mai multe produse sau produse potențiale care utilizează aceleași substanțe chimice de proces pot face obiectul unei singure licențe de acordare a etichetei ecologice a UE, pentru fiecare impuritate trebuie prezentate numai calculele privind concentrația acesteia în produsul sau elementul component care se încadrează în scenariul cel mai pesimist care face obiectul licenței (de exemplu, elementul component cel mai tipărit, atunci când se verifică cerneluri cu clasificări restricționate).

Dovezile de mai sus pot fi furnizate, de asemenea, direct organismelor competente de către orice furnizor din cadrul lanțului de aprovizionare al solicitantului.

4.2.   
  Substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită (SVHC)

Acest criteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Produsul finit și orice elemente componente ale acestuia nu trebuie să conțină substanțe componente (singure sau în amestecuri) care îndeplinesc criteriile menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 care au fost identificate în conformitate cu procedura descrisă la articolul 59 din regulamentul respectiv și figurează pe lista substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită candidate pentru autorizare.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație semnată din care să reiasă că produsul finit și elementele componente ale acestuia nu conțin substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită. Declarația trebuie să fie însoțită de fișe cu date de securitate pentru toate substanțele chimice și materialele furnizate utilizate la fabricarea produsului finit și a elementelor componente ale acestuia.

Lista substanțelor identificate ca fiind substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 este disponibilă la adresa:

https://www.echa.europa.eu/ro/candidate-list-table.

Trimiterea la listă se face la data depunerii cererii pentru acordarea etichetei ecologice a UE.

Pentru impuritățile inevitabile identificate ca SVHC, se utilizează concentrația impurității și un factor prezumat de retenție de 100 % pentru a estima cantitatea de impuritate SVHC rămasă în produsul finit. Cantitatea de impurități permisă în produsul chimic este de cel mult 0,0100 % g/g. Substanțele despre care se știe că sunt eliberate sau că se degradează din substanțele componente sunt considerate substanțe componente și nu impurități.

Trebuie furnizate justificări pentru orice abatere de la un factor de retenție de 100 % (de exemplu, evaporarea solvenților) sau pentru modificarea chimică a unei impurități identificate ca SVHC.

4.3.   
  Alte restricții specifice

4.3.1.   Substanțe excluse specificate

Acest criteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

Următoarele substanțe nu se adaugă (singure sau în amestecuri) în produsul chimic utilizat produsul finit, nici în elementele componente ale acestuia:

| (a) | 5-cloro-2-metil-4-izotiazolin-3-onă (CMIT); |
| --- | --- |

(a)

5-cloro-2-metil-4-izotiazolin-3-onă (CMIT);

| (b) | alchilfenoletoxilați (APEO) și alți derivați de alchilfenol [1]; |
| --- | --- |

(b)

alchilfenoletoxilați (APEO) și alți derivați de alchilfenol [1];

| (c) | agenți antibacterieni (de exemplu, nanoargint și triclosan); |
| --- | --- |

(c)

agenți antibacterieni (de exemplu, nanoargint și triclosan);

| (d) | formaldehidă și agenți eliberatori de formaldehidă; |
| --- | --- |

(d)

formaldehidă și agenți eliberatori de formaldehidă;

| (e) | metilizotiazolinonă (MIT); |
| --- | --- |

(e)

metilizotiazolinonă (MIT);

| (f) | nitromosc și mosc policiclic; |
| --- | --- |

(f)

nitromosc și mosc policiclic;

| (g) | compuși organostanici utilizați drept catalizatori în producția de silicon; |
| --- | --- |

(g)

compuși organostanici utilizați drept catalizatori în producția de silicon;

| (h) | parabeni; |
| --- | --- |

(h)

parabeni;

| (i) | ftalați; |
| --- | --- |

(i)

ftalați;

| (j) | substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin; |
| --- | --- |

(j)

substanțe identificate ca având proprietăți de perturbare a sistemului endocrin;

| (k) | substanțele considerate a fi perturbatori endocrini potențiali din categoria 1 sau 2 de pe lista prioritară a UE de substanțe care urmează să fie investigate în continuare în ceea ce privește efectele de perturbatori endocrini. |
| --- | --- |

(k)

substanțele considerate a fi perturbatori endocrini potențiali din categoria 1 sau 2 de pe lista prioritară a UE de substanțe care urmează să fie investigate în continuare în ceea ce privește efectele de perturbatori endocrini.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu subcriteriile de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul. Substanțele enumerate la acest subcriteriu sunt permise numai ca impurități și doar în concentrații mai mici de 0,0100 % g/g în produsul chimic. Substanțele despre care se știe că sunt eliberate sau că se degradează din substanțele componente sunt considerate substanțe componente și nu impurități.

[Notă:

| [1] | Denumirea substanței = „alchil fenol”, la: https://echa.europa.eu/ro/advanced-search-for-chemicals.] |
| --- | --- |

[1]

4.3.2.   Parfumuri

Acest criteriu se aplică produsului finit, oricăror elemente componente ale acestuia, elementelor componente separate și ambalajului.

Nu se adaugă parfumuri în produsul finit, în elementele componente ale acestuia, în elementele componente separate și nici în ambalaj.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu subcriteriul, semnată.

4.3.3.   Cerneluri și vopsele

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia. Această cerință nu se aplică elementelor componente separate, ambalajului de vânzare și fișelor de informații.

Coloranții și cernelurile utilizate la fabricarea cupei menstruale reutilizabile nu trebuie să depășească 2 % din greutatea totală a cupei.

Conținutul de antimoniu, arsen, bariu, cadmiu, crom, plumb, mercur, seleniu, amine aromatice primare și bifenil policlorurat care se regăsesc ca impurități în coloranții și cernelurile trebuie să se situeze sub limitele indicate în Rezoluția AP (89) 1 a Consiliului Europei privind utilizarea coloranților în materialele plastice care intră în contact cu produsele alimentare (1).

Coloranții utilizați trebuie, de asemenea, să respecte recomandările IX ale BfR - Coloranți pentru materiale plastice și alți polimeri utilizați la produse de bază (2) sau anexa 2 (3) și anexa 10 (4) la Ordonanța elvețiană 817.023.21.

Coloranții și cernelurile utilizate trebuie să respecte, de asemenea, subcriteriile 4.1 și 4.2.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu subcriteriul de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, după caz, precum și de documentația necesară care să ateste că impuritățile din agentul sau cerneala pe bază de apă respectă Rezoluția AP (89) 1 a Consiliului Europei și că cernelurile și coloranții utilizați sunt autorizați în conformitate cu recomandările IX ale BfR – Coloranți pentru materiale plastice și alți polimeri utilizați la produse de bază, cu anexa 2 și anexa 10 la Ordonanța elvețiană 817.023.21 sau cu recomandarea XXXVI a BfR - Hârtie și carton care intră în contact cu alimentele.

4.3.4.   Ciclosiloxani

Acest subcriteriu se aplică produsului finit și oricăror elemente componente ale acestuia.

În materiile prime pe bază de silicon nu trebuie să existe octametilciclotetrasiloxan D4 (nr. CAS 556-67-2), decametilciclopentasiloxan D5 (nr. CAS 541-02-6) și dodecametilciclohexasiloxan D6 (nr. CAS 540-97-6) în concentrații mai mari de 100 ppm (0,0100 % g/g). Limita de 100 ppm se aplică fiecărei substanțe în mod separat.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o declarație de conformitate cu subcriteriul de mai sus, semnată, însoțită de declarații din partea furnizorilor, dacă este cazul.

Criteriul 5.   Ambalarea

Acest criteriu stabilește cerințele privind ambalajele de vânzare și supraambalajele.

Se evită utilizarea supraambalajelor sau acestea sunt fabricate exclusiv din carton și/sau hârtie.

(a)   Cartonul și/sau hârtia utilizate pentru ambalare

Ambalajele de vânzare din carton și/sau hârtie trebuie să conțină minimum 40 % material reciclat.

Supraambalajele din carton și/sau hârtie trebuie să conțină minimum 80 % material reciclat.

Proporția rămasă (100 % minus procentul de conținut reciclat) de carton și/sau hârtie utilizate pentru ambalajele de vânzare și pentru supraambalaje face obiectul unor certificate valabile de gestionare durabilă a pădurilor eliberate de un sistem terț de certificare independent, precum FSC, PEFC sau un sistem echivalent. Organismele de certificare care eliberează certificate de gestionare durabilă a pădurilor trebuie să fie acreditate/recunoscute de respectivul sistem de certificare.

(b)   Plasticul utilizat pentru ambalare

| — | Până la 31 decembrie 2026, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 20 % material reciclat. |
| --- | --- |

—

Până la 31 decembrie 2026, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 20 % material reciclat.

| — | Începând cu 1 ianuarie 2027, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 35 % material reciclat. |
| --- | --- |

—

Începând cu 1 ianuarie 2027, ambalajele de vânzare fabricate din plastic trebuie să conțină cel puțin 35 % material reciclat.

(c)   Reciclabilitatea

Cel puțin 95 % în greutate din conținutul ambalajelor de vânzare (carton și/sau hârtie sau plastic) și al supraambalajelor (carton și/sau hârtie) trebuie să fie disponibil pentru reciclare, iar 5 % din reziduuri trebuie să fie compatibile cu reciclarea.

(d)   Cerințe suplimentare

| — | Utilizarea ambalajelor compozite (de vânzare și grupate), a materialelor plastice amestecate sau a unor straturi de acoperire a cartonului și/sau a hârtiei cu materiale plastice sau metale nu este permisă. |
| --- | --- |

—

Utilizarea ambalajelor compozite (de vânzare și grupate), a materialelor plastice amestecate sau a unor straturi de acoperire a cartonului și/sau a hârtiei cu materiale plastice sau metale nu este permisă.

| — | Conținutul reciclat și reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și ale supraambalajelor trebuie indicate pe ambalajul de vânzare. |
| --- | --- |

—

Conținutul reciclat și reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și ale supraambalajelor trebuie indicate pe ambalajul de vânzare.

(e)   Elementul component separat: pungă sau săculeț

Cupele menstruale reutilizabile se comercializează împreună cu o pungă sau un săculeț reutilizabil fabricat integral din fibre durabile certificate.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă (1) o declarație de conformitate semnată în care se specifică procentul conținutului reciclat din ambalajele de vânzare și din supraambalaje, dacă este cazul; (2) o declarație de conformitate în care se precizează reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și a supraambalajelor; și (3) o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare pe care apar în mod clar informațiile privind conținutul reciclat și reciclabilitatea ambalajelor de vânzare și ale supraambalajelor.

Organismele competente verifică din nou după 1 ianuarie 2027 declarația de conformitate în care se specifică procentul de plastic reciclat din ambalajele de vânzare.

Solicitantul prezintă documente contabile auditate care să demonstreze că proporția rămasă (100 % minus procentul de conținut reciclat) din cartonul și/sau hârtia utilizate pentru ambalajele de vânzare și supraambalaje este definită ca material certificat în conformitate cu FSC, PEFC sau cu sisteme echivalente valabile. Documentele contabile auditate trebuie să fie valabile pe întreaga durată a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE. Organismele competente verifică din nou documentele contabile la 12 luni de la acordarea licenței.

În ceea ce privește conținutul reciclat, se verifică dacă acesta respectă standardul EN 45557 sau ISO 14021, iar în cazul reciclabilității se verifică dacă aceasta respectă standardul EN 13430 sau ISO 18604.

Conținutul de plastic reciclat din ambalaje trebuie să respecte standardele privind lanțul de custodie, cum ar fi ISO 22095 sau EN 15343. Metodele echivalente pot fi acceptate dacă sunt considerate echivalente de către o parte terță; ele trebuie însoțite de explicații detaliate care să ateste conformitatea cu această cerință și de documente justificative aferente. Se furnizează facturi care atestă achiziționarea materialului reciclat.

În plus, reciclabilitatea (disponibilitatea și compatibilitatea pentru reciclare) ambalajului se testează prin intermediul unor protocoale de testare standard. Reciclabilitatea ambalajelor din carton și/sau hârtie se evaluează prin testarea posibilității de retransformare în pastă de hârtie și, în acest caz, solicitantul trebuie să demonstreze posibilitatea de retransformare în pastă de hârtie a ambalajelor din carton și hârtie, punând la dispoziție rezultatul (rezultatele) raportului (rapoartelor) de încercare în conformitate cu metoda PTS-RH 021, cu sistemul de evaluare ATICELCA 501 sau cu metode standard echivalente care sunt acceptate de organismul competent ca furnizând date de o calitate științifică echivalentă. Sistemele de segregare sau de amestecare controlată, cum ar fi RecyClass, sunt acceptate ca certificare independentă de către terți pentru ambalajele din plastic. Metodele de testare echivalente pot fi acceptate dacă sunt considerate echivalente de către o parte terță.

În plus, solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate însoțită de un certificat valabil, eliberat de un sistem de certificare independent, privind lanțul de custodie pentru punga sau săculețul reutilizabil. Sistemele FSC, PEFC, OEKO-TEX, GOTS sau sisteme echivalente sunt acceptate ca sisteme terțe de certificare independentă.

Criteriul 6.   Orientări privind eliminarea produsului și a ambalajului

Ambalajul de vânzare conține instrucțiuni privind eliminarea ambalajului de vânzare, a supraambalajului (dacă există), a elementelor componente separate, precum și privind eliminarea produsului utilizat. Următoarele informații sunt scrise sau indicate prin simboluri vizuale pe ambalajul de vânzare:

| (a) | că ambalajul de vânzare, supraambalajul (dacă există), elementele componente separate și cupa nu se aruncă în toaletă; și |
| --- | --- |

(a)

că ambalajul de vânzare, supraambalajul (dacă există), elementele componente separate și cupa nu se aruncă în toaletă; și

| (b) | modul corect de eliminare a ambalajului de vânzare, a supraambalajului (dacă există), a elementelor componente separate și a cupei la sfârșitul duratei sale de viață. |
| --- | --- |

(b)

modul corect de eliminare a ambalajului de vânzare, a supraambalajului (dacă există), a elementelor componente separate și a cupei la sfârșitul duratei sale de viață.

Evaluare și verificare:

Solicitantul furnizează o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare, unde apar în mod clar informațiile privind eliminarea.

Criteriul 7.   Informații privind utilizarea produsului

Produsul trebuie însoțit de instrucțiuni de utilizare. Producătorul se asigură că utilizatorul primește cel puțin următoarele informații:

| (a) | Cum se alege dimensiunea potrivită a cupei. Aceste informații sunt amplasate în așa fel încât utilizatorul să poată avea acces la ele înainte de cumpărarea produsului (de exemplu, pe ambalajul primar). |
| --- | --- |

(a)

Cum se alege dimensiunea potrivită a cupei. Aceste informații sunt amplasate în așa fel încât utilizatorul să poată avea acces la ele înainte de cumpărarea produsului (de exemplu, pe ambalajul primar).

| (b) | Cum se poartă corect cupa pentru a evita scurgerile și/sau disconfortul. |
| --- | --- |

(b)

Cum se poartă corect cupa pentru a evita scurgerile și/sau disconfortul.

| (c) | Cât timp se poate purta cupa înainte de a o goli. Informațiile privind cea mai lungă durată posibilă de purtare trebuie susținute de studii de testare. Aceste informații trebuie să fie vizibile, de exemplu, prin intermediul unui logo sau scrise cu caractere aldine, și se înscriu atât pe ambalaj, cât și în instrucțiunile de utilizare. |
| --- | --- |

(c)

Cât timp se poate purta cupa înainte de a o goli. Informațiile privind cea mai lungă durată posibilă de purtare trebuie susținute de studii de testare. Aceste informații trebuie să fie vizibile, de exemplu, prin intermediul unui logo sau scrise cu caractere aldine, și se înscriu atât pe ambalaj, cât și în instrucțiunile de utilizare.

| (d) | Cum se curăță cupa înainte și după utilizare în timpul aceleiași perioade menstruale, inclusiv, cel puțin, informații despre importanța spălării mâinilor, necesitatea fierberii (da/nu și, dacă da, pentru cât timp), apă (caldă/rece), săpun (da/nu și, în caz afirmativ, cât) și durata curățării. Aceste informații ar trebui susținute de studii de testare. |
| --- | --- |

(d)

Cum se curăță cupa înainte și după utilizare în timpul aceleiași perioade menstruale, inclusiv, cel puțin, informații despre importanța spălării mâinilor, necesitatea fierberii (da/nu și, dacă da, pentru cât timp), apă (caldă/rece), săpun (da/nu și, în caz afirmativ, cât) și durata curățării. Aceste informații ar trebui susținute de studii de testare.

| (e) | Cum se curăță și cum se depozitează cupa între perioadele menstruale, inclusiv, cel puțin, informații despre importanța spălării mâinilor, importanța fierberii (și informații privind durata de fierbere), apă (caldă/rece), săpun (da/nu și, dacă da, cât) și durata curățării. Aceste informații ar trebui susținute de studii de testare. |
| --- | --- |

(e)

Cum se curăță și cum se depozitează cupa între perioadele menstruale, inclusiv, cel puțin, informații despre importanța spălării mâinilor, importanța fierberii (și informații privind durata de fierbere), apă (caldă/rece), săpun (da/nu și, dacă da, cât) și durata curățării. Aceste informații ar trebui susținute de studii de testare.

| (f) | Cât timp se poate utiliza cupa (durata de viață a cupei). În plus, ar trebui să se precizeze că eventuala decolorare a cupei nu are nicio influență asupra duratei de viață și a funcției acesteia. |
| --- | --- |

(f)

Cât timp se poate utiliza cupa (durata de viață a cupei). În plus, ar trebui să se precizeze că eventuala decolorare a cupei nu are nicio influență asupra duratei de viață și a funcției acesteia.

| (g) | Ar trebui furnizate informații despre riscul de apariție a sindromului de șoc toxic. |
| --- | --- |

(g)

Ar trebui furnizate informații despre riscul de apariție a sindromului de șoc toxic.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o mostră a fișei de informații/prospectului și, dacă este cazul, a ambalajului în care este comercializată cupa și pe care sunt indicate informațiile pentru utilizator. Solicitantul prezintă, de asemenea, teste/studii relevante, de exemplu evaluări ale pericolelor biologice sau studii toxicologice, care să demonstreze conformitatea cu cerințele de mai sus.

Criteriul 8.   Adecvarea pentru utilizare și calitatea produsului

Eficacitatea/calitatea produsului finit trebuie să fie satisfăcătoare și cel puțin echivalentă cu cea a produselor aflate deja pe piață.

Adecvarea pentru utilizare se testează în ceea ce privește caracteristicile și parametrii raportați în tabelul 5. În cazul în care au fost identificate pragurile de performanță, acestea trebuie respectate.

Adecvarea pentru utilizare se testează prin încercări tehnice care verifică biocompatibilitatea materialelor utilizate la fabricarea cupelor menstruale reutilizabile. Testul de biocompatibilitate trebuie să furnizeze evaluarea biologică a citotoxicității, pirogenicității, sensibilizării, iritației cutanate și implantării (90 de zile).

Tabelul 5

Caracteristicile și parametrii care descriu adecvarea pentru utilizare a produsului ce urmează să fie testat

| Caracteristici | Practica de testare necesară (prag de performanță) |
| --- | --- |
| Teste în condiții de utilizare | U1. Protecția împotriva scurgerilor | Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare) |
| U2. Adecvare și confort |
| U3. Performanța globală |
| Teste tehnice | T1. Biocompatibilitate | Nu există efecte biologice relevante în studiile efectuate pentru citotoxicitate, pirogenicitate, sensibilizare, iritație cutanată și implantare (90 de zile), astfel cum se indică în ISO 10993.
  În mod alternativ, se poate raporta conformitatea cu standardul USP clasa VI (toxicitate sistemică acută, toxicitate intracutanată și test de implantare). |

Caracteristici

Practica de testare necesară (prag de performanță)

Teste în condiții de utilizare

U1. Protecția împotriva scurgerilor

Testele unui grup de consumatori (80 % din consumatorii care au testat produsul evaluează rezultatele ca fiind satisfăcătoare)

U2. Adecvare și confort

U3. Performanța globală

Teste tehnice

T1. Biocompatibilitate

Nu există efecte biologice relevante în studiile efectuate pentru citotoxicitate, pirogenicitate, sensibilizare, iritație cutanată și implantare (90 de zile), astfel cum se indică în ISO 10993.

În mod alternativ, se poate raporta conformitatea cu standardul USP clasa VI (toxicitate sistemică acută, toxicitate intracutanată și test de implantare).

Evaluare și verificare:

Se furnizează un raport de încercare ce descrie metodele de testare, rezultatele testelor și datele utilizate. Testele trebuie efectuate de către laboratoare autorizate să pună în aplicare sisteme de control al calității.

Testele în condiții de utilizare se efectuează pentru produsele specifice pentru care se solicită eticheta ecologică a UE. Cu toate acestea, în cazul în care se poate demonstra că produsele au aceeași eficacitate, poate fi suficient să se testeze numai o mărime sau un ansamblu reprezentativ de mărimi pentru fiecare model de produs.

Testele tehnice se efectuează pentru materialul (materialele) utilizat(e) la fabricarea cupelor menstruale reutilizabile pentru care se solicită acordarea etichetei ecologice a UE. Dacă se poate demonstra că mai multe modele de cupe menstruale reutilizabile sunt fabricate din același material, este suficientă testarea materialului respectiv o singură dată. Cupele menstruale reutilizabile nu trebuie supuse testelor tehnice, ci doar materialele utilizate la fabricarea lor (printre acestea se numără siliconii, elastomerii siliconici reticulați, alți elastomeri, coloranții utilizați și orice alte materiale).

Se acordă o atenție specială prelevării de probe, transportului și depozitării materialelor și produselor, pentru a garanta rezultate reproductibile. Se recomandă să nu se bareze informațiile de pe produse sau să nu se plaseze produsele în ambalaje neutre, având în vedere riscul ca performanța produselor și/sau a ambalajelor să fie afectată, cu excepția cazului în care acest risc poate fi exclus.

Informațiile privind testele se pun la dispoziția organismelor competente cu respectarea aspectelor legate de confidențialitate. Rezultatele testelor trebuie să fie clar explicate și prezentate într-un limbaj, în unități și în simboluri care să fie inteligibile pentru utilizatorul datelor. Se specifică următoarele elemente: locul și data testelor efectuate; criteriile utilizate pentru a alege materialele testate și măsura în care acestea sunt reprezentative; caracteristicile alese pentru testare și, dacă este cazul, motivele pentru care unele caracteristici nu au fost incluse; metodele de testare utilizate și limitările acestora, dacă există. Se furnizează orientări clare privind utilizarea rezultatelor testelor.

Orientări suplimentare pentru testele în condiții de utilizare:

| — | eșantionarea, structurarea testului, recrutarea grupului și analiza rezultatelor testelor trebuie să respecte practicile statistice standard (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 sau o practică echivalentă); |
| --- | --- |

—

eșantionarea, structurarea testului, recrutarea grupului și analiza rezultatelor testelor trebuie să respecte practicile statistice standard (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 sau o practică echivalentă);

| — | fiecare produs se evaluează pe baza unui chestionar. Testul trebuie să dureze cel puțin 72 de ore, o întreagă săptămână dacă este posibil, și se realizează în condiții normale de utilizare a produsului; |
| --- | --- |

—

fiecare produs se evaluează pe baza unui chestionar. Testul trebuie să dureze cel puțin 72 de ore, o întreagă săptămână dacă este posibil, și se realizează în condiții normale de utilizare a produsului;

| — | numărul recomandat de persoane care efectuează testele este de cel puțin 30. Toate persoanele care participă la anchetă trebuie să fie utilizatori curenți ai tipurilor/mărimilor specifice ale produselor testate; |
| --- | --- |

—

numărul recomandat de persoane care efectuează testele este de cel puțin 30. Toate persoanele care participă la anchetă trebuie să fie utilizatori curenți ai tipurilor/mărimilor specifice ale produselor testate;

| — | la anchetă trebuie să participe un eșantion de persoane care să reprezinte în mod proporțional diferitele grupuri de consumatori de pe piață. Se precizează în mod clar vârsta și țara; |
| --- | --- |

—

la anchetă trebuie să participe un eșantion de persoane care să reprezinte în mod proporțional diferitele grupuri de consumatori de pe piață. Se precizează în mod clar vârsta și țara;

| — | persoanele bolnave și cele cu o afecțiune cronică nu participă la test. În cazurile în care persoanele se îmbolnăvesc pe parcursul perioadei de testare a utilizatorilor, acest lucru trebuie să fie precizat în chestionar, iar răspunsurile nu vor fi luate în considerare pentru evaluare; |
| --- | --- |

—

persoanele bolnave și cele cu o afecțiune cronică nu participă la test. În cazurile în care persoanele se îmbolnăvesc pe parcursul perioadei de testare a utilizatorilor, acest lucru trebuie să fie precizat în chestionar, iar răspunsurile nu vor fi luate în considerare pentru evaluare;

| — | pentru toate testele în condiții de utilizare (protecția împotriva scurgerilor, adecvare și confort și performanță globală), 80 % dintre consumatorii care au testat produsul trebuie să evalueze performanța ca fiind satisfăcătoare, cu o notă de peste 60 atribuită de către consumator (pe o scară cantitativă de la 1 la 100). Alternativ, 80 % dintre consumatorii care testează produsul trebuie să îl evalueze ca fiind bun sau foarte bun (din cinci opțiuni calitative: foarte slab, slab, mediu, bun, foarte bun); |
| --- | --- |

—

pentru toate testele în condiții de utilizare (protecția împotriva scurgerilor, adecvare și confort și performanță globală), 80 % dintre consumatorii care au testat produsul trebuie să evalueze performanța ca fiind satisfăcătoare, cu o notă de peste 60 atribuită de către consumator (pe o scară cantitativă de la 1 la 100). Alternativ, 80 % dintre consumatorii care testează produsul trebuie să îl evalueze ca fiind bun sau foarte bun (din cinci opțiuni calitative: foarte slab, slab, mediu, bun, foarte bun);

| — | rezultatele se evaluează statistic după ce perioada de testare de către utilizatori s-a încheiat; |
| --- | --- |

—

rezultatele se evaluează statistic după ce perioada de testare de către utilizatori s-a încheiat;

| — | factorii externi (precum brandingul, cotele de piață și publicitatea) care ar putea avea un impact asupra percepției în ceea ce privește performanța produselor trebuie comunicați. |
| --- | --- |

—

factorii externi (precum brandingul, cotele de piață și publicitatea) care ar putea avea un impact asupra percepției în ceea ce privește performanța produselor trebuie comunicați.

Cerințe suplimentare pentru testele tehnice:

| — | metodele de testare se bazează pe cât posibil pe metode relevante pentru produsul respectiv, reproductibile și riguroase; |
| --- | --- |

—

metodele de testare se bazează pe cât posibil pe metode relevante pentru produsul respectiv, reproductibile și riguroase;

| — | testele tehnice se efectuează în conformitate cu seria ISO 10993 sau cu standardul USP clasa VI; |
| --- | --- |

—

testele tehnice se efectuează în conformitate cu seria ISO 10993 sau cu standardul USP clasa VI;

| — | sunt acceptate metodele de testare al căror domeniu de aplicare și ale căror standarde privind cerințele sunt considerate echivalente cu cele ale standardelor naționale și internaționale menționate și a căror echivalență a fost confirmată de o parte terță independentă. |
| --- | --- |

—

sunt acceptate metodele de testare al căror domeniu de aplicare și ale căror standarde privind cerințele sunt considerate echivalente cu cele ale standardelor naționale și internaționale menționate și a căror echivalență a fost confirmată de o parte terță independentă.

Greutatea, dimensiunile și caracteristicile de proiectare ale produsului trebuie descrise și puse la dispoziție în conformitate cu informațiile furnizate în textul de evaluare și verificare generală al cererii.

Criteriul 9.   Responsabilitatea socială a întreprinderilor în ceea ce privește forța de muncă

Acest criteriu stabilește cerințele aplicabile în unitatea de producție finală a cupei menstruale reutilizabile.

Având în vedere Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială (5), Pactul mondial al ONU (pilonul 2) (6), principiile directoare ale ONU privind întreprinderile și drepturile omului (7) și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (8), solicitantul trebuie să prezinte verificarea efectuată de o parte terță, coroborată cu (un) audit(uri) efectuat(e) la fața locului, care atestă că principiile aplicabile incluse în textele internaționale menționate anterior și în dispozițiile suplimentare de mai jos au fost respectate în unitatea de asamblare finală a produsului.

Convențiile fundamentale ale OIM:

| (a) | munca copiilor:






  — | Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138); |
| --- | --- | --- |

(a)

munca copiilor:

—

Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138);

| — | Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor, 1999 (nr. 182); |
| --- | --- |

—

Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor, 1999 (nr. 182);

| (b) | munca forțată și obligatorie:






  — | Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (nr. 29) și Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată sau obligatorie; |
| --- | --- | --- |

(b)

munca forțată și obligatorie:

—

Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (nr. 29) și Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată sau obligatorie;

| — | Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105); |
| --- | --- |

—

Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105);

| (c) | libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă:






  — | Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948 (nr. 87); |
| --- | --- | --- |

(c)

libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă:

—

Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948 (nr. 87);

| — | Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98); |
| --- | --- |

—

Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98);

| (d) | discriminare:






  — | Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100); |
| --- | --- | --- |

(d)

discriminare:

—

Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100);

| — | Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111). |
| --- | --- |

—

Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111).

Dispoziții suplimentare:

| (e) | programul de lucru:






  — | Convenția OIM privind durata muncii (industrie), 1919 (nr. 1); |
| --- | --- | --- |

(e)

programul de lucru:

—

Convenția OIM privind durata muncii (industrie), 1919 (nr. 1);

| — | Convenția OIM privind repausul săptămânal în industrie, 1921 (nr. 14); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind repausul săptămânal în industrie, 1921 (nr. 14);

| (f) | remunerare:






  — | Convenția OIM privind stabilirea salariului minim, 1970 (nr. 131); |
| --- | --- | --- |

(f)

remunerare:

—

Convenția OIM privind stabilirea salariului minim, 1970 (nr. 131);

| — | Convenția OIM privind concediile anuale plătite (revizuită), 1970 (nr. 132); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind concediile anuale plătite (revizuită), 1970 (nr. 132);

| — | salariul de subzistență: solicitantul trebuie să asigure faptul că salariile (excluzând impozitele, bonusurile, indemnizațiile sau orele suplimentare) plătite pentru o săptămână de lucru normală (care nu depășește 48 de ore) sunt suficiente pentru a satisface nevoile de bază (locuință, energie, alimentație, îmbrăcăminte, asistență medicală, educație, apă potabilă, îngrijirea copiilor și transport) ale lucrătorului și ale unei familii formate din patru persoane și pentru a oferi un anumit venit discreționar. Punerea în aplicare a acestei cerințe trebuie să facă obiectul unui audit cu trimitere la orientările SA8000 (9) privind remunerarea; |
| --- | --- |

—

salariul de subzistență: solicitantul trebuie să asigure faptul că salariile (excluzând impozitele, bonusurile, indemnizațiile sau orele suplimentare) plătite pentru o săptămână de lucru normală (care nu depășește 48 de ore) sunt suficiente pentru a satisface nevoile de bază (locuință, energie, alimentație, îmbrăcăminte, asistență medicală, educație, apă potabilă, îngrijirea copiilor și transport) ale lucrătorului și ale unei familii formate din patru persoane și pentru a oferi un anumit venit discreționar. Punerea în aplicare a acestei cerințe trebuie să facă obiectul unui audit cu trimitere la orientările SA8000 (9) privind remunerarea;

| (g) | sănătate și securitate:






  — | Convenția OIM privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă, 1981 (nr. 170); |
| --- | --- | --- |

(g)

sănătate și securitate:

—

Convenția OIM privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă, 1981 (nr. 170);

| — | Convenția OIM privind sănătatea și securitatea în muncă, 1990 (nr. 155); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind sănătatea și securitatea în muncă, 1990 (nr. 155);

| — | Convenția OIM privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor profesionale în mediul de muncă (poluarea aerului, zgomotul și vibrațiile), 1977 (nr. 148); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor profesionale în mediul de muncă (poluarea aerului, zgomotul și vibrațiile), 1977 (nr. 148);

| (h) | protecția socială și incluziunea socială:






  — | Convenția OIM privind îngrijirile medicale și indemnizațiile de boală, 1969 (nr. 130); |
| --- | --- | --- |

(h)

protecția socială și incluziunea socială:

—

Convenția OIM privind îngrijirile medicale și indemnizațiile de boală, 1969 (nr. 130);

| — | Convenția OIM privind normele minime de securitate socială, 1952 (nr. 102); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind normele minime de securitate socială, 1952 (nr. 102);

| — | Convenția OIM privind prestațiile pentru accidente de muncă, 1964 (nr. 121); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind prestațiile pentru accidente de muncă, 1964 (nr. 121);

| — | Convenția OIM privind egalitatea de tratament (compensație în caz de accident), 1925 (nr. 19); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind egalitatea de tratament (compensație în caz de accident), 1925 (nr. 19);

| — | Convenția OIM privind protecția maternității, 2000 (nr. 183); |
| --- | --- |

—

Convenția OIM privind protecția maternității, 2000 (nr. 183);

| (i) | concediere legală:






  — | Convenția OIM privind încetarea raporturilor de muncă la inițiativa angajatorului (concedierea), 1982 (nr. 158). |
| --- | --- | --- |

(i)

concediere legală:

—

Convenția OIM privind încetarea raporturilor de muncă la inițiativa angajatorului (concedierea), 1982 (nr. 158).

În locurile în care dreptul la libertatea de asociere și de negociere colectivă este restricționat în temeiul legii, societatea nu va restricționa lucrătorii de la crearea unor mecanisme alternative pentru a-și exprima nemulțumirile și a-și proteja drepturile în ceea ce privește condițiile de muncă și de încadrare în muncă și trebuie să recunoască asociațiile legitime ale angajaților cu care poate intra în dialog cu privire la aspecte legate de locul de muncă.

Procesul de audit trebuie să includă consultarea părților interesate externe din organizații independente de sector din zonele aflate în vecinătatea unităților, inclusiv sindicate, organizații comunitare, ONG-uri și experți în domeniul muncii. Trebuie să aibă loc consultări semnificative cu cel puțin două părți interesate din două subgrupuri diferite. În locurile în care legislația națională nu poate asigura caracterul adecvat al responsabilității sociale a întreprinderilor în raport cu convențiile internaționale menționate anterior, procesul de audit include audituri la fața locului efectuate de părți terțe, compuse din inspecții neanunțate la fața locului efectuate de evaluatori independenți față de sector.

Pe perioada de valabilitate a licenței de utilizare a etichetei ecologice a UE, solicitantul trebuie să publice rezultatele agregate și constatările principale ale auditurilor [inclusiv detalii cu privire la: (a) numărul încălcărilor și gravitatea încălcărilor fiecărui drept al lucrătorilor și al standardului privind securitatea și sănătatea în muncă; (b) strategia de remediere – unde remedierea include prevenirea abuzurilor sancționate de principiile directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului (UNGP); (c) evaluarea cauzelor profunde ale încălcărilor persistente care reies din consultarea părților interesate – cine a fost consultat, ce probleme au fost aduse în discuție, cum a influențat acest lucru planul de acțiune corectivă], online pentru a furniza dovezi privind performanța acestora consumatorilor interesați.

Evaluare și verificare:

Solicitantul face dovada respectării acestor cerințe prin prezentarea unei copii a celei mai recente versiuni a propriului cod de conduită, care trebuie să fie în concordanță cu dispozițiile specificate mai sus, precum și prin furnizarea unor copii ale rapoartelor de audit având ca obiect fiecare unitate de asamblare finală a produsului pentru modelul (modelele) care urmează să primească eticheta ecologică, precizând site-ul internet pe care sunt publicate rezultatele și constatările.

Auditurile părților terțe efectuate la fața locului trebuie realizate de către auditori calificați să evalueze conformitatea unităților de producție din sector cu standardele sociale ori cu dispozițiile codurilor de conduită sau, în țările în care a fost ratificată Convenția OIM (nr. 81) din 1947 privind inspecția muncii și supravegherea OIM arată că sistemul național de inspecție a muncii este eficace (10) și în care sfera sistemelor de inspecție acoperă domeniile enumerate mai sus (11), de către inspectorul (inspectorii) de muncă numit (numiți) de o autoritate publică.

Trebuie să se accepte certificările valabile eliberate în cadrul sistemelor sau proceselor de inspecție ale părților terțe care auditează conformitatea cu principiile aplicabile ale convențiilor fundamentale ale OIM enumerate și cu dispozițiile suplimentare privind programul de lucru, remunerarea, precum și sănătatea și siguranța și consultările părților interesate externe. Aceste certificări nu trebuie să aibă o vechime mai mare de 12 luni la data depunerii cererii.

Criteriul 10.   Informațiile care figurează pe eticheta ecologică a UE

Logoul etichetei ecologice a UE poate fi afișat pe ambalajul produsului. În cazul în care se utilizează eticheta facultativă prevăzută cu spațiu pentru text, aceasta trebuie să conțină următoarele trei fraze:

| — | „Conceput pentru a reduce impactul asupra mediului”; |
| --- | --- |

—

„Conceput pentru a reduce impactul asupra mediului”;

| — | „Sunt respectate cerințe stricte privind substanțele nocive”; |
| --- | --- |

—

„Sunt respectate cerințe stricte privind substanțele nocive”;

| — | „Performanță verificată”. |
| --- | --- |

—

„Performanță verificată”.

Solicitantul trebuie să urmeze instrucțiunile privind modul de utilizare a logoului etichetei ecologice a UE prevăzute în Orientările pentru utilizarea logoului etichetei ecologice a UE:

https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Evaluare și verificare:

Solicitantul prezintă o declarație de conformitate cu această cerință și o fotografie de înaltă rezoluție a ambalajului de vânzare al produsului pe care se disting în mod clar eticheta, numărul de înregistrare/numărul licenței și, după caz, frazele care pot fi afișate împreună cu eticheta.

---

(1)  A se vedea nota de subsol 16.

(2)  A se vedea nota de subsol 17.

(3)  A se vedea nota de subsol 18.

(4)  A se vedea nota de subsol 19.

(5)  A se vedea nota de subsol 21.

(6)  A se vedea nota de subsol 22.

(7)  A se vedea nota de subsol 23.

(8)  A se vedea nota de subsol 24.

(9)  A se vedea nota de subsol 25.

(10)  A se vedea nota de subsol 21.

(11)  A se vedea nota de subsol 21.

---

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/190 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/190

---

DECIZIA (UE) 2023/1810 A COMISIEI

din 19 septembrie 2023

privind o cerere de cumul extins între Cambodgia și Vietnam, în conformitate cu articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, în ceea ce privește regulile de origine utilizate în scopul sistemului generalizat de preferințe tarifare în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 pentru anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 64 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (2), în special articolul 56,

întrucât:

| (1) | Articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 prevede că țările care beneficiază de sistemul generalizat de preferințe tarifare al Uniunii Europene (SGP) pot solicita aplicarea cumulului extins cu o țară cu care Uniunea are un acord de liber schimb (ALS) în conformitate cu articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) în vigoare. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 prevede că țările care beneficiază de sistemul generalizat de preferințe tarifare al Uniunii Europene (SGP) pot solicita aplicarea cumulului extins cu o țară cu care Uniunea are un acord de liber schimb (ALS) în conformitate cu articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) în vigoare.

| (2) | Articolul 56 alineatele (1) și (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 stabilește condițiile în care țările care beneficiază de SGP pot fi autorizate să utilizeze, în cadrul cumulului extins, materiale provenite dintr-o țară cu care Uniunea are un acord de liber schimb în conformitate cu articolul XXIV din GATT în vigoare. În special, articolul 56 alineatul (1) prevede că un astfel de cumul poate fi aplicat numai după ce țările care participă la cumulul extins s-au angajat să respecte sau să asigure respectarea regulilor de origine din SGP, a regulilor de origine stabilite în ALS UE-Vietnam și a tuturor celorlalte dispoziții privind punerea în aplicare a regulilor de origine și să asigure cooperarea administrativă necesară pentru a asigura punerea în aplicare corectă a acestor reguli atât în ceea ce privește Uniunea, cât și între ele. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 56 alineatele (1) și (2) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 stabilește condițiile în care țările care beneficiază de SGP pot fi autorizate să utilizeze, în cadrul cumulului extins, materiale provenite dintr-o țară cu care Uniunea are un acord de liber schimb în conformitate cu articolul XXIV din GATT în vigoare. În special, articolul 56 alineatul (1) prevede că un astfel de cumul poate fi aplicat numai după ce țările care participă la cumulul extins s-au angajat să respecte sau să asigure respectarea regulilor de origine din SGP, a regulilor de origine stabilite în ALS UE-Vietnam și a tuturor celorlalte dispoziții privind punerea în aplicare a regulilor de origine și să asigure cooperarea administrativă necesară pentru a asigura punerea în aplicare corectă a acestor reguli atât în ceea ce privește Uniunea, cât și între ele.

| (3) | Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la o astfel de cerere în conformitate cu procedurile sale interne. |
| --- | --- |

(3)

Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la o astfel de cerere în conformitate cu procedurile sale interne.

| (4) | Prin scrisoarea din 2 decembrie 2022, Cambodgia a depus o cerere de cumul extins cu Vietnamul, în temeiul articolului 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446. Cererea se referă la anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete originare din Vietnam care urmează să fie utilizate ca materiale originare în Cambodgia pentru a produce și a exporta către Uniunea Europeană, în conformitate cu tarifele preferențiale SGP, biciclete încadrate la pozițiile 87.11, 87.12 și 95.03 din Sistemul armonizat (SA). |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 2 decembrie 2022, Cambodgia a depus o cerere de cumul extins cu Vietnamul, în temeiul articolului 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446. Cererea se referă la anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete originare din Vietnam care urmează să fie utilizate ca materiale originare în Cambodgia pentru a produce și a exporta către Uniunea Europeană, în conformitate cu tarifele preferențiale SGP, biciclete încadrate la pozițiile 87.11, 87.12 și 95.03 din Sistemul armonizat (SA).

| (5) | În sprijinul cererii sale, Cambodgia a reamintit că, întrucât Vietnamul a fost eliminat din lista țărilor care beneficiază de regimul general SGP începând cu 1 ianuarie 2023, materialele sau piesele din Vietnam utilizate în producția de biciclete sunt considerate neoriginare și, prin urmare, producătorii de biciclete din Cambodgia nu pot beneficia de accesul în Uniune scutit de taxe vamale în cadrul SGP pentru bicicletele cambodgiene. În același timp, pentru a-și diversifica economia și a asigura în continuare locuri de muncă și mijloace de subzistență pentru mii de persoane, industria bicicletelor din Cambodgia trebuie să aibă în continuare acces la anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete originare din Vietnam în cadrul cumulului extins, astfel cum este prevăzut la articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446. |
| --- | --- |

(5)

În sprijinul cererii sale, Cambodgia a reamintit că, întrucât Vietnamul a fost eliminat din lista țărilor care beneficiază de regimul general SGP începând cu 1 ianuarie 2023, materialele sau piesele din Vietnam utilizate în producția de biciclete sunt considerate neoriginare și, prin urmare, producătorii de biciclete din Cambodgia nu pot beneficia de accesul în Uniune scutit de taxe vamale în cadrul SGP pentru bicicletele cambodgiene. În același timp, pentru a-și diversifica economia și a asigura în continuare locuri de muncă și mijloace de subzistență pentru mii de persoane, industria bicicletelor din Cambodgia trebuie să aibă în continuare acces la anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete originare din Vietnam în cadrul cumulului extins, astfel cum este prevăzut la articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446.

| (6) | Cererea este însoțită de o întreprindere comună între Cambodgia și Vietnam privind cooperarea administrativă în cadrul articolului 56 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, pentru a asigura, pe de o parte, respectarea regulilor de origine relevante în temeiul ALS UE-Vietnam pentru materialele originare vietnameze care urmează să fie utilizate la fabricarea bicicletelor în Cambodgia și a regulilor de origine din cadrul SGP în ceea ce privește produsele exportate de Cambodgia către Uniune și, pe de altă parte, pentru a asigura cooperarea administrativă atât în ceea ce privește Uniunea, cât și între ele. |
| --- | --- |

(6)

Cererea este însoțită de o întreprindere comună între Cambodgia și Vietnam privind cooperarea administrativă în cadrul articolului 56 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, pentru a asigura, pe de o parte, respectarea regulilor de origine relevante în temeiul ALS UE-Vietnam pentru materialele originare vietnameze care urmează să fie utilizate la fabricarea bicicletelor în Cambodgia și a regulilor de origine din cadrul SGP în ceea ce privește produsele exportate de Cambodgia către Uniune și, pe de altă parte, pentru a asigura cooperarea administrativă atât în ceea ce privește Uniunea, cât și între ele.

| (7) | Întreprinderea comună menționată mai sus conține în anexe o listă a materialelor sau a pieselor utilizate în producția de biciclete de origine vietnameză vizate de cumulul extins, în temeiul capitolelor 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 și 87 din SA, precum și lista adreselor și a datelor de contact ale autorităților guvernamentale din Cambodgia și Vietnam responsabile cu emiterea și verificarea dovezii de origine. |
| --- | --- |

(7)

Întreprinderea comună menționată mai sus conține în anexe o listă a materialelor sau a pieselor utilizate în producția de biciclete de origine vietnameză vizate de cumulul extins, în temeiul capitolelor 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 și 87 din SA, precum și lista adreselor și a datelor de contact ale autorităților guvernamentale din Cambodgia și Vietnam responsabile cu emiterea și verificarea dovezii de origine.

| (8) | Comisia a examinat cererea Cambodgiei, inclusiv întreprinderea comună dintre Cambodgia și Vietnam privind cooperarea administrativă și anexele la aceasta, și a concluzionat că sunt îndeplinite condițiile legate de acordarea cumulului extins pentru materialele sau piesele utilizate în producția de biciclete originare din Vietnam care urmează să fie utilizate ca materiale originare în Cambodgia pentru fabricarea și exportul de biciclete către Uniune în cadrul SGP. În prezent, Cambodgia este o țară care beneficiază de SGP în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3). De asemenea, bicicletele nu figurează pe lista de produse pentru care preferințele tarifare acordate Cambodgiei în temeiul regimului general menționat la articolul 1 alineatul (2) punctul 1 litera (a) din Regulamentul SGP au fost retrase temporar prin Regulamentul delegat (UE) 2020/550 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(8)

Comisia a examinat cererea Cambodgiei, inclusiv întreprinderea comună dintre Cambodgia și Vietnam privind cooperarea administrativă și anexele la aceasta, și a concluzionat că sunt îndeplinite condițiile legate de acordarea cumulului extins pentru materialele sau piesele utilizate în producția de biciclete originare din Vietnam care urmează să fie utilizate ca materiale originare în Cambodgia pentru fabricarea și exportul de biciclete către Uniune în cadrul SGP. În prezent, Cambodgia este o țară care beneficiază de SGP în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3). De asemenea, bicicletele nu figurează pe lista de produse pentru care preferințele tarifare acordate Cambodgiei în temeiul regimului general menționat la articolul 1 alineatul (2) punctul 1 litera (a) din Regulamentul SGP au fost retrase temporar prin Regulamentul delegat (UE) 2020/550 al Comisiei (4).

| (9) | Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se acorde Cambodgiei posibilitatea de a aplica cumulul extins pentru anumite materiale sau piese de origine vietnameză utilizate în producția de biciclete în temeiul capitolelor 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 și 87 din SA, pentru producția de biciclete încadrate la pozițiile SA 87.11 și 87.12. Cu toate acestea, datorită faptului că produsele solicitate de la poziția 95.03 sunt deja scutite de taxe vamale, poziția 95.03 nu trebuie să fie inclusă în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se acorde Cambodgiei posibilitatea de a aplica cumulul extins pentru anumite materiale sau piese de origine vietnameză utilizate în producția de biciclete în temeiul capitolelor 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 și 87 din SA, pentru producția de biciclete încadrate la pozițiile SA 87.11 și 87.12. Cu toate acestea, datorită faptului că produsele solicitate de la poziția 95.03 sunt deja scutite de taxe vamale, poziția 95.03 nu trebuie să fie inclusă în prezenta decizie.

| (10) | Atestatele de origine întocmite în legătură cu produsele fabricate utilizând cumulul ar trebui să conțină o mențiune specifică pentru a identifica aplicarea cumulului în conformitate cu anexa 22-07 la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(10)

Atestatele de origine întocmite în legătură cu produsele fabricate utilizând cumulul ar trebui să conțină o mențiune specifică pentru a identifica aplicarea cumulului în conformitate cu anexa 22-07 la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (5).

| (11) | Cumulul acordat prin prezenta decizie ar trebui să se aplice până la data stabilită la articolul 43 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012. |
| --- | --- |

(11)

Cumulul acordat prin prezenta decizie ar trebui să se aplice până la data stabilită la articolul 43 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012.

| (12) | Comisia Europeană va monitoriza evoluția importurilor generate de cumul în conformitate cu prezenta decizie, |
| --- | --- |

(12)

Comisia Europeană va monitoriza evoluția importurilor generate de cumul în conformitate cu prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În conformitate cu articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446, Cambodgia are dreptul de a utiliza anumite materiale sau piese utilizate în producția de biciclete enumerate în anexa I, originare din Vietnam, în conformitate cu anexa II la Protocolul nr. 1 la ALS UE-Vietnam, în cadrul cumulului extins de origine, pentru a produce și a exporta către Uniune, sub regimul taxelor vamale preferențiale SGP, bicicletele enumerate în anexa II, cu condiția ca Cambodgia să rămână, în momentul exportului produsului către Uniune, o țară care beneficiază de SGP în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012, iar regimurile preferențiale menționate la articolul 1 alineatul (2) din același regulament pentru bicicletele enumerate în anexa II să nu fie retrase temporar în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 și să se aplice regulile de origine prevăzute în titlul II capitolul 1 secțiunea 2 subsecțiunea 2 din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446.

Articolul 2

Atestatele de origine întocmite de exportatorii din Cambodgia în ceea ce privește produsele menționate la articolul 1 includ mențiunea „extended cumulation with Vietnam” („cumul extins cu Vietnam”) în spațiul rezervat (6d) pentru criteriul privind originea din anexa 22-07 la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447.

Articolul 3

Autoritățile competente din Cambodgia transmit Comisiei, până la sfârșitul lunii următoare fiecărui trimestru calendaristic, un raport trimestrial privind aplicarea cumulului menționat la articolul 1. Acest raport furnizează lista atestatelor de origine întocmite în cursul ultimei perioade pentru produsele menționate la articolul 1, exportatorii în cauză identificați prin numărul lor REX, cantitățile și poziția SA ale materialelor sau pieselor originare din Vietnam utilizate în producția de biciclete și cantitățile de biciclete exportate către Uniune.

Articolul 4

Produsele fabricate în cadrul cumulului menționat la articolul 1 beneficiază de regimul general menționat la articolul 1 alineatul (2) punctul 1 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 atunci când sunt importate în Uniune până la data stabilită la articolul 43 alineatul (3) din regulamentul respectiv.

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 19 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

1

(2)  
  JO L 343, 29.12.2015, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2020/550 al Comisiei din 12 februarie 2020 de modificare a anexelor II și IV la Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește retragerea temporară a regimurilor menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 pentru anumite produse originare din Regatul Cambodgia (JO L 127, 22.4.2020, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

5

---

ANEXA I

Materiale sau piese utilizate în producția de biciclete, originare din Vietnam, în conformitate cu normele stabilite în Protocolul nr. 1 la ALS UE-Vietnam, care trebuie cumulate la fabricarea bicicletelor în Cambodgia în cadrul cumulului extins

| Codul SA2022 | Descrierea mărfurilor |
| --- | --- |
| 3208 90 | - | Altele |

Codul SA2022

Descrierea mărfurilor

3208 90

-

Altele

3209 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

3814 00

| - | Solvenți și diluanți organici compoziți, nedenumiți și necuprinși în altă parte; preparate concepute pentru îndepărtarea lacurilor și vopselelor. |
| --- | --- |

-

Solvenți și diluanți organici compoziți, nedenumiți și necuprinși în altă parte; preparate concepute pentru îndepărtarea lacurilor și vopselelor.

3923 50

| - | Bușoane, dopuri, capace, capsule și alte dispozitive de închidere |
| --- | --- |

-

Bușoane, dopuri, capace, capsule și alte dispozitive de închidere

3923 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

4011 50

| - | De tipul celor utilizate pentru biciclete |
| --- | --- |

-

De tipul celor utilizate pentru biciclete

4012 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

4013 20

| - | De tipul celor utilizate pentru biciclete |
| --- | --- |

-

De tipul celor utilizate pentru biciclete

4016 99

| - - | Altele |
| --- | --- |

- -

Altele

4819 10

| - | Cutii din hârtie sau carton ondulat |
| --- | --- |

-

Cutii din hârtie sau carton ondulat

4819 20

| - | Cutii și obiecte din carton, pliante, din hârtie sau carton neondulat |
| --- | --- |

-

Cutii și obiecte din carton, pliante, din hârtie sau carton neondulat

4821 10

| - | Imprimate |
| --- | --- |

-

Imprimate

4823 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

4908 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

4911 99

| - - | Altele |
| --- | --- |

- -

Altele

7303 00

Tuburi, țevi și profile tubulare, din fontă.

7304 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

7307 99

| - - | Altele |
| --- | --- |

- -

Altele

7315 11

| - - | Lanțuri cu role |
| --- | --- |

- -

Lanțuri cu role

7318 22

| - - | Alte șaibe |
| --- | --- |

- -

Alte șaibe

7318 24

| - - | Știfturi și pene |
| --- | --- |

- -

Știfturi și pene

7326 90

| - | Altele |
| --- | --- |

-

Altele

7415 33

| - - | Șuruburi; buloane și piulițe |
| --- | --- |

- -

Șuruburi; buloane și piulițe

7601 20

| - | Aliaje de aluminiu |
| --- | --- |

-

Aliaje de aluminiu

7606 92

| - - | Din aliaje de aluminiu |
| --- | --- |

- -

Din aliaje de aluminiu

7608 10

| - | Din aluminiu nealiat |
| --- | --- |

-

Din aluminiu nealiat

7608 20

| - | Din aliaje de aluminiu |
| --- | --- |

-

Din aliaje de aluminiu

7616 10

| - | Ținte, cuie, crampoane cu vârf (altele decât cele de la poziția 8305 ), șuruburi, buloane, piulițe, cârlige cu filet, nituri, cuie spintecate, știfturi, pene, șaibe și inele și articole similare; |
| --- | --- |

-

Ținte, cuie, crampoane cu vârf (altele decât cele de la poziția 8305 ), șuruburi, buloane, piulițe, cârlige cu filet, nituri, cuie spintecate, știfturi, pene, șaibe și inele și articole similare;

8302 50

| - | Cuiere pentru haine, cuiere pentru pălării, suporturi și articole similare |
| --- | --- |

-

Cuiere pentru haine, cuiere pentru pălării, suporturi și articole similare

8311 30

| - | Baghete acoperite și sârmă umplută, pentru lipire sau sudură cu flacără, din metale comune |
| --- | --- |

-

Baghete acoperite și sârmă umplută, pentru lipire sau sudură cu flacără, din metale comune

8507 60

| - | Cu ioni de litiu |
| --- | --- |

-

Cu ioni de litiu

8528 72

| - - | Altele, în culori |
| --- | --- |

- -

Altele, în culori

8537 10

| - | Pentru o tensiune de maximum 1 000 V |
| --- | --- |

-

Pentru o tensiune de maximum 1 000 V

8714 10

| - | De motociclete (inclusiv de biciclete cu motor) |
| --- | --- |

-

De motociclete (inclusiv de biciclete cu motor)

8714 91

| - - | Cadre și furci și părțile lor |
| --- | --- |

- -

Cadre și furci și părțile lor

8714 92

| - - | Jante și spițe |
| --- | --- |

- -

Jante și spițe

8714 93

| - - | Butuci de roți (alții decât butucii de frâne) și pinioane de roți libere |
| --- | --- |

- -

Butuci de roți (alții decât butucii de frâne) și pinioane de roți libere

8714 94

| - - | Frâne, inclusiv butucii de frâne și părți ale acestora |
| --- | --- |

- -

Frâne, inclusiv butucii de frâne și părți ale acestora

8714 95

| - - | Șei |
| --- | --- |

- -

Șei

8714 96

| - - | Pedale și dispozitive de pedalare și părți ale acestora |
| --- | --- |

- -

Pedale și dispozitive de pedalare și părți ale acestora

8714 99

| - - | Altele |
| --- | --- |

- -

Altele

---

ANEXA II

Biciclete finite produse în Cambodgia în cadrul cumulului extins cu Vietnam

| Codul SA2022 | Descrierea mărfurilor |
| --- | --- |
| 8711 60 | - | Având motor electric pentru propulsie |

Codul SA2022

Descrierea mărfurilor

8711 60

-

Având motor electric pentru propulsie

8712 00

Biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri), fără motor.

---

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/196 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/196

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1811 A COMISIEI

din 20 Septembrie 2023

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/1550 prin instituirea programului de controale ale Comisiei în statele membre pentru 2024 în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (1), în special articolul 118 alineatul (1) litera (b),

întrucât:

| (1) | Responsabilitatea asigurării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar revine statelor membre, ale căror autorități competente monitorizează și verifică, prin organizarea de controale oficiale, respectarea și asigurarea aplicării efective a cerințelor relevante ale Uniunii. În paralel cu această monitorizare și verificare, articolul 116 din Regulamentul (UE) 2017/625 impune experților Comisiei să efectueze controale, inclusiv audituri, în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației Uniunii. Este necesar ca aceste controale efectuate de Comisie să fie realizate în domenii precum siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, precum și în ceea ce privește modul de funcționare a sistemelor naționale de control și a autorităților competente, care le exploatează, luând în considerare sinergiile cu măsurile de control din cadrul politicii agricole comune. |
| --- | --- |

(1)

Responsabilitatea asigurării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar revine statelor membre, ale căror autorități competente monitorizează și verifică, prin organizarea de controale oficiale, respectarea și asigurarea aplicării efective a cerințelor relevante ale Uniunii. În paralel cu această monitorizare și verificare, articolul 116 din Regulamentul (UE) 2017/625 impune experților Comisiei să efectueze controale, inclusiv audituri, în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației Uniunii. Este necesar ca aceste controale efectuate de Comisie să fie realizate în domenii precum siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, precum și în ceea ce privește modul de funcționare a sistemelor naționale de control și a autorităților competente, care le exploatează, luând în considerare sinergiile cu măsurile de control din cadrul politicii agricole comune.

| (2) | În capitolele 1-10 din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 a Comisiei (2), pentru perioada 2021-2025 a fost instituit un program multianual de controale care trebuie efectuate de experții Comisiei în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar, program aliniat la mandatul Comisiei și reflectând prioritățile acesteia. |
| --- | --- |

(2)

În capitolele 1-10 din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 a Comisiei (2), pentru perioada 2021-2025 a fost instituit un program multianual de controale care trebuie efectuate de experții Comisiei în statele membre pentru a verifica aplicarea legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar, program aliniat la mandatul Comisiei și reflectând prioritățile acesteia.

| (3) | În conformitate cu articolul 118 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/625, capitolul 11 din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550, care instituie programul de controale efectuate de Comisie pentru anul următor, trebuie comunicat statelor membre până la sfârșitul fiecărui an. Capitolul 11 trebuie actualizat pentru a reflecta programul controalelor planificate a fi efectuate de Comisie în 2024. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 118 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/625, capitolul 11 din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550, care instituie programul de controale efectuate de Comisie pentru anul următor, trebuie comunicat statelor membre până la sfârșitul fiecărui an. Capitolul 11 trebuie actualizat pentru a reflecta programul controalelor planificate a fi efectuate de Comisie în 2024.

| (4) | Prin urmare, este necesar ca Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este necesar ca Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 să fie modificată în consecință.

| (5) | Deoarece această modificare vizează programul de controale anual pentru 2024, care se aplică de la 1 ianuarie 2024, data aplicării prezentei decizii trebuie amânată pentru a coincide cu data respectivă, |
| --- | --- |

(5)

Deoarece această modificare vizează programul de controale anual pentru 2024, care se aplică de la 1 ianuarie 2024, data aplicării prezentei decizii trebuie amânată pentru a coincide cu data respectivă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2024.

Adoptată la Bruxelles, 20 Septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 a Comisiei din 23 octombrie 2020 de instituire a programului multianual de controale pentru perioada 2021-2025 care urmează să fie efectuat de către experții Comisiei în statele membre în vederea verificării aplicării legislației Uniunii privind lanțul agroalimentar (JO L 354, 26.10.2020, p. 9).

2

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/1550 se modifică după cum urmează:

| 1. | La al șaselea paragraf, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:

  „Capitolul 11 stabilește programul de controale pentru 2024.” |
| --- | --- |

1.

La al șaselea paragraf, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:

„Capitolul 11 stabilește programul de controale pentru 2024.”

| 2. | Capitolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
  „11.   Programul de controale pentru 2024









  Domeniu | Domeniu prioritar | Interes deosebit în 2024 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alimente și siguranță alimentară | Alimente de origine animală | Siguranța cărnii de mamifere și de păsări și a produselor derivate din aceste tipuri de carne
  Siguranța laptelui și a produselor din lapte
  Siguranța produselor pescărești |
| Alimente de origine neanimală | Siguranța microbiologică |
| Reziduuri în animalele vii și în alimentele de origine animală | Securitate chimică – reziduuri |
| Hrana pentru animale și siguranța hranei pentru animale | Siguranța hranei pentru animale | Igiena generală a hranei pentru animale (inclusiv a hranei medicamentate pentru animale) |
| Subproduse de origine animală și produse derivate |
| Sănătatea animalelor | Boli de categoria A în temeiul Regulamentului (UE) 2016/429 | Pesta porcină africană
  Gripa aviară înalt patogenă
  Variola ovină și caprină |
| Boli de categoria B și C în temeiul Regulamentului (UE) 2016/429 | Boli ale peștilor
  Sistem de monitorizare pentru bolile de categoria B și C |
| Pregătire și prevenire | Planurile pentru situații de urgență, vizate în timpul auditurilor referitoare la pesta porcină africană și la gripa aviară înalt patogenă |
| Bunăstarea animalelor | În fermă | Curcani
  Pește (inclusiv sacrificare și transport) |
| Sănătatea plantelor | Focare cauzate de organisme dăunătoare plantelor | Focare cauzate de organisme dăunătoare plantelor care reprezintă o amenințare semnificativă |
| Circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte în Uniune | Pașapoarte fitosanitare |
| Pregătire și prevenire | Programe de supraveghere a sănătății plantelor |
| Produse de protecție a plantelor și utilizarea sustenabilă a pesticidelor | Produsele de protecție a plantelor (PPP) | Siguranța chimică (autorizarea, comercializarea și utilizarea pesticidelor, pesticide ilegale, reziduuri de pesticide) |
| Calitatea alimentară | Agricultură ecologică | Agricultură ecologică |
| Introducerea în Uniune a animalelor și a mărfurilor provenind din țări terțe | Controale oficiale vizând animale și mărfuri | Animale și mărfuri |
| RAM | Monitorizarea rezistenței la antimicrobiene (RAM) a bacteriilor zoonotice și comensale | RAM a bacteriilor zoonotice și comensale |
| Aspecte generale în cadrul lanțului agroalimentar | Urmărirea respectării recomandărilor auditurilor | Urmărirea generală și sectorială a respectării recomandărilor auditurilor |
| Organismele modificate genetic (OMG) | Organisme modificate genetic |
| Eventualele situații de urgență, probleme emergente și evoluții noi | Situații de urgență, probleme emergente și evoluții noi” |

2.

Capitolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„11.   Programul de controale pentru 2024

Domeniu

Domeniu prioritar

Interes deosebit în 2024

Alimente și siguranță alimentară

Alimente de origine animală

Siguranța cărnii de mamifere și de păsări și a produselor derivate din aceste tipuri de carne

Siguranța laptelui și a produselor din lapte

Siguranța produselor pescărești

Alimente de origine neanimală

Siguranța microbiologică

Reziduuri în animalele vii și în alimentele de origine animală

Securitate chimică – reziduuri

Hrana pentru animale și siguranța hranei pentru animale

Siguranța hranei pentru animale

Igiena generală a hranei pentru animale (inclusiv a hranei medicamentate pentru animale)

Subproduse de origine animală și produse derivate

Sănătatea animalelor

Boli de categoria A în temeiul Regulamentului (UE) 2016/429

Pesta porcină africană

Gripa aviară înalt patogenă

Variola ovină și caprină

Boli de categoria B și C în temeiul Regulamentului (UE) 2016/429

Boli ale peștilor

Sistem de monitorizare pentru bolile de categoria B și C

Pregătire și prevenire

Planurile pentru situații de urgență, vizate în timpul auditurilor referitoare la pesta porcină africană și la gripa aviară înalt patogenă

Bunăstarea animalelor

În fermă

Curcani

Pește (inclusiv sacrificare și transport)

Sănătatea plantelor

Focare cauzate de organisme dăunătoare plantelor

Focare cauzate de organisme dăunătoare plantelor care reprezintă o amenințare semnificativă

Circulația plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte în Uniune

Pașapoarte fitosanitare

Pregătire și prevenire

Programe de supraveghere a sănătății plantelor

Produse de protecție a plantelor și utilizarea sustenabilă a pesticidelor

Produsele de protecție a plantelor (PPP)

Siguranța chimică (autorizarea, comercializarea și utilizarea pesticidelor, pesticide ilegale, reziduuri de pesticide)

Calitatea alimentară

Agricultură ecologică

Agricultură ecologică

Introducerea în Uniune a animalelor și a mărfurilor provenind din țări terțe

Controale oficiale vizând animale și mărfuri

Animale și mărfuri

RAM

Monitorizarea rezistenței la antimicrobiene (RAM) a bacteriilor zoonotice și comensale

RAM a bacteriilor zoonotice și comensale

Aspecte generale în cadrul lanțului agroalimentar

Urmărirea respectării recomandărilor auditurilor

Urmărirea generală și sectorială a respectării recomandărilor auditurilor

Organismele modificate genetic (OMG)

Organisme modificate genetic

Eventualele situații de urgență, probleme emergente și evoluții noi

Situații de urgență, probleme emergente și evoluții noi”

---

REGULAMENTE DE ORDINE INTERIOARĂ ȘI DE PROCEDURĂ

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/200 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/200

---

DECIZIA nr. 37-2023 A CURȚII DE CONTURI EUROPENE PRIVIND ACCESUL PUBLIC LA DOCUMENTELE CURȚII

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ („CURTEA”),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 15 alineatul (3),

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 42,

având în vedere Regulamentul său de procedură (1), în special articolul 35,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2), în special articolul 258 alineatul (1) a doua teză și articolul 259 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (3),

având în vedere Decizia nr. 6-2019 a Curții de Conturi Europene privind politica în materie de date deschise și reutilizarea documentelor (4),

având în vedere Decizia nr. 41/2021 a Curții de Conturi Europene privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (IUEC) (5),

având în vedere politica Curții de Conturi Europene privind clasificarea informațiilor (6),

întrucât:

| (1) | Tratatul privind Uniunea Europeană consacră conceptul de transparență la articolul 1 al doilea paragraf, afirmând că tratatul marchează o nouă etapă în procesul de creare a unei uniuni tot mai profunde între popoarele Europei, în cadrul căreia deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni. |
| --- | --- |

(1)

Tratatul privind Uniunea Europeană consacră conceptul de transparență la articolul 1 al doilea paragraf, afirmând că tratatul marchează o nouă etapă în procesul de creare a unei uniuni tot mai profunde între popoarele Europei, în cadrul căreia deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni.

| (2) | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) reafirmă conceptul de transparență la articolul 15 alineatul (1), prevăzând că, în scopul promovării unei bune guvernări și asigurării participării societății civile, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii acționează respectând în cel mai înalt grad principiul transparenței. |
| --- | --- |

(2)

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) reafirmă conceptul de transparență la articolul 15 alineatul (1), prevăzând că, în scopul promovării unei bune guvernări și asigurării participării societății civile, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii acționează respectând în cel mai înalt grad principiul transparenței.

| (3) | Articolul 15 alineatul (3) primul paragraf din TFUE prevede că orice cetățean al Uniunii și orice persoană fizică sau juridică, care are reședința sau sediul statutar într-un stat membru, are drept de acces la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, indiferent de suportul pe care se află aceste documente. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 15 alineatul (3) primul paragraf din TFUE prevede că orice cetățean al Uniunii și orice persoană fizică sau juridică, care are reședința sau sediul statutar într-un stat membru, are drept de acces la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, indiferent de suportul pe care se află aceste documente.

| (4) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) al treilea paragraf din TFUE, fiecare instituție, organ, oficiu sau agenție asigură transparența lucrărilor sale și elaborează, în regulamentul său de procedură, dispoziții speciale privind accesul la propriile documente. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) al treilea paragraf din TFUE, fiecare instituție, organ, oficiu sau agenție asigură transparența lucrărilor sale și elaborează, în regulamentul său de procedură, dispoziții speciale privind accesul la propriile documente.

| (5) | Transparența sporește legitimitatea, eficacitatea și responsabilitatea administrației, consolidând astfel principiile democrației, ceea ce face importantă promovarea bunelor practici administrative privind accesul la documente. |
| --- | --- |

(5)

Transparența sporește legitimitatea, eficacitatea și responsabilitatea administrației, consolidând astfel principiile democrației, ceea ce face importantă promovarea bunelor practici administrative privind accesul la documente.

| (6) | Cu toate acestea, anumite interese publice și private ar trebui protejate prin excepții de la principiul accesului public la documente, în special ca urmare a aplicării standardelor internaționale de audit referitoare la natura confidențială a informațiilor de audit, |
| --- | --- |

(6)

Cu toate acestea, anumite interese publice și private ar trebui protejate prin excepții de la principiul accesului public la documente, în special ca urmare a aplicării standardelor internaționale de audit referitoare la natura confidențială a informațiilor de audit,

DECIDE:

Articolul 1

Obiect

Prezenta decizie are ca obiect definirea condițiilor, a limitelor și a procedurilor prin care Curtea de Conturi Europeană permite accesul public la documentele pe care le deține.

Articolul 2

Beneficiarii și domeniul de aplicare

(1)   În cadrul și în limitele dispozițiilor prevăzute de prezenta decizie, precum și ale standardelor internaționale care reglementează confidențialitatea informațiilor de audit, orice cetățean al Uniunii și orice altă persoană fizică sau juridică având reședința sau sediul social într-un stat membru are drept de acces la documentele Curții.

(2)   Sub rezerva acelorași principii, condiții și limite, Curtea poate să acorde acces la documente oricărei persoane fizice sau juridice care nu are reședința sau sediul social într-un stat membru.

(3)   Prezenta decizie nu aduce atingere drepturilor privind accesul public la documentele deținute de Curte care ar putea rezulta din instrumente de drept internațional sau din acte care le pun în aplicare.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| 1. | „document” înseamnă orice conținut, indiferent de suportul său (redactat pe hârtie sau în format electronic sau sub formă de înregistrare audio, video sau audio-video), întocmit sau primit și deținut de Curte cu privire la un subiect legat de politicile, activitățile și deciziile sale; |
| --- | --- |

1.

„document” înseamnă orice conținut, indiferent de suportul său (redactat pe hârtie sau în format electronic sau sub formă de înregistrare audio, video sau audio-video), întocmit sau primit și deținut de Curte cu privire la un subiect legat de politicile, activitățile și deciziile sale;

| 2. | „parte terță” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice entitate din exteriorul Curții, inclusiv statele membre, țări terțe și alte instituții și organisme din UE sau din afara UE. |
| --- | --- |

2.

„parte terță” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice entitate din exteriorul Curții, inclusiv statele membre, țări terțe și alte instituții și organisme din UE sau din afara UE.

Articolul 4

Excepții

(1)   Curtea refuză accesul la un document atunci când divulgarea ar submina protejarea:

| (a) | interesului public, inclusiv a:






  — | siguranței publice; |
| --- | --- | --- |

(a)

interesului public, inclusiv a:

—

siguranței publice;

| — | apărării și aspectelor militare; |
| --- | --- |

—

apărării și aspectelor militare;

| — | relațiilor internaționale; |
| --- | --- |

—

relațiilor internaționale;

| — | politicii financiare, monetare sau economice a Uniunii Europene sau a unui stat membru; |
| --- | --- |

—

politicii financiare, monetare sau economice a Uniunii Europene sau a unui stat membru;

| (b) | vieții private și a integrității persoanelor și a datelor cu caracter personal ale acestora, în special în conformitate cu legislația UE privind protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(b)

vieții private și a integrității persoanelor și a datelor cu caracter personal ale acestora, în special în conformitate cu legislația UE privind protecția datelor cu caracter personal.

(2)   În conformitate cu normele de confidențialitate prevăzute la articolul 258 alineatul (1) și la articolul 259 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, precum și cu dispozițiile corespunzătoare din alte instrumente de drept al Uniunii, Curtea refuză accesul la observațiile sale preliminare de audit. În egală măsură, poate refuza accesul la documente utilizate pentru elaborarea acestor observații.

(3)   Curtea refuză accesul la un document atunci când divulgarea ar submina protejarea:

| — | intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice; |
| --- | --- |

—

intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice;

| — | proprietății intelectuale; |
| --- | --- |

—

proprietății intelectuale;

| — | procedurilor judiciare, de arbitraj și de soluționare a litigiilor, precum și a consultanței juridice; |
| --- | --- |

—

procedurilor judiciare, de arbitraj și de soluționare a litigiilor, precum și a consultanței juridice;

| — | inspecțiilor, investigațiilor și auditurilor. |
| --- | --- |

—

inspecțiilor, investigațiilor și auditurilor.

(4)   Accesul la următoarele documente este refuzat în cazul în care divulgarea conținutului lor ar aduce gravă atingere procesului decizional al Curții:

| (a) | documente întocmite de Curte pentru uz intern sau primite de aceasta și care privesc o chestiune asupra căreia nu s-a luat încă nicio decizie; |
| --- | --- |

(a)

documente întocmite de Curte pentru uz intern sau primite de aceasta și care privesc o chestiune asupra căreia nu s-a luat încă nicio decizie;

| (b) | documente care conțin avize destinate uzului intern în cadrul deliberărilor și al consultărilor preliminare ale Curții, chiar și după luarea deciziei. |
| --- | --- |

(b)

documente care conțin avize destinate uzului intern în cadrul deliberărilor și al consultărilor preliminare ale Curții, chiar și după luarea deciziei.

(5)   Fără a aduce atingere excepțiilor stabilite la alineatele (2), (3) și (4), Curtea decide să acorde acces la un document, în întregime sau în parte, atunci când un interes public superior justifică divulgarea documentului în cauză.

(6)   Interesul public superior utilizat pentru a justifica divulgarea trebuie să aibă un caracter obiectiv și general. Persoana care susține existența unui interes public superior invocă în mod concret împrejurările care justifică divulgarea documentelor în cauză.

(7)   În cazul în care excepțiile din prezentul articol privesc numai părți din documentul solicitat, celelalte părți ale documentului sunt divulgate. Accesul parțial poate presupune, de exemplu, reducerea la minimum a datelor (anonimizarea sau pseudonimizarea conținutului), ascunderea sau ștergerea anumitor informații sau eliminarea uneia sau a mai multor pagini ale documentului.

(8)   Excepțiile prevăzute la prezentul articol se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor privind accesul public la arhivele istorice ale Comunității Economice Europene și ale Comunității Europene a Energiei Atomice stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 354/83 al Consiliului (7), astfel cum a fost modificat ulterior.

(9)   Prezentul articol se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 5.

Articolul 5

Documente provenite de la părți terțe

(1)   În cazul în care o cerere de acces la documente privește un document deținut de Curte fără ca aceasta să fie autorul documentului, Curtea confirmă primirea cererii și pune la dispoziție numele persoanei, instituției sau organismului căruia (căreia) trebuie să-i fie adresată cererea.

(2)   În cazul în care un document a fost elaborat împreună cu o altă parte terță, Curtea consultă partea terță înainte de a lua o decizie.

Articolul 6

Documente ale Curții „sensibile” și care conțin „informații UE clasificate”

(1)   Documentele Curții „sensibile” sau care conțin „informații UE clasificate” sunt documente clasificate ca atare în conformitate cu politica Curții de Conturi Europene privind clasificarea informațiilor sau, respectiv, cu Decizia nr. 41/2021.

(2)   Cererile de acces la astfel de documente sunt soluționate exclusiv de membrii personalului Curții autorizați să ia cunoștință de conținutul acestor documente. De asemenea, aceleași persoane evaluează dacă, în răspunsul la cererile de acces la documente, se poate face trimitere la documente ale Curții care sunt „sensibile” sau care conțin „informații UE clasificate”.

(3)   Accesul la documente ale Curții „sensibile” și care conțin „informații UE clasificate” poate fi acordat numai după declasificare. În cazul în care decide să refuze accesul la astfel de documente, Curtea își motivează decizia într-un mod care nu aduce atingere intereselor protejate la articolul 4.

Articolul 7

Cererile de acces la documente

(1)   Cererile de acces la documente trebuie depuse în scris, de preferință utilizând formularul de contact (8) disponibil pe site-ul Curții, într-una dintre limbile oficiale ale Uniunii. În circumstanțe excepționale, cererile de acces la documente pot fi trimise prin poștă.

(2)   Cererile de acces la documente trebuie să fie suficient de precise și să conțină, în special, elemente care să permită identificarea documentului (documentelor) solicitat(e), precum și numele și datele de contact ale solicitantului.

(3)   Solicitanții nu sunt obligați să își motiveze cererea.

(4)   În cazul în care o cerere nu este suficient de precisă sau atunci când documentele solicitate nu pot fi identificate, Curtea îi cere solicitantului să clarifice cererea și îi oferă asistență în acest sens.

(5)   Termenele prevăzute la articolul 8 nu încep să curgă până când Curtea nu primește clarificările solicitate.

(6)   În cazul unei cereri privind un document foarte lung sau un număr foarte mare de documente, Curtea poate discuta informal cu solicitantul pentru a ajunge la o soluție adecvată.

Articolul 8

Prelucrarea cererilor inițiale

(1)   Cererile de acces la documente sunt prelucrate de echipa ECA-INFO.

(2)   Solicitanților li se trimite fără întârziere o confirmare de primire.

(3)   În funcție de obiectul cererii, echipa ECA-INFO consultă departamentul în cauză și, după caz, responsabilul cu protecția datelor și/sau responsabilul cu securitatea informațiilor, pentru a decide modul de tratare a cererii. Autoritatea abilitată să decidă cu privire la răspunsul care trebuie dat unei cereri inițiale de acces la un document este secretarul general, care poate delega această competență.

(4)   În termen de cel mult o lună de la înregistrarea unei cereri, Curtea fie permite accesul la documentul solicitat, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11, fie îi comunică solicitantului, într-un răspuns scris, motivele pentru refuzul total sau parțial și îl informează pe acesta cu privire la dreptul său de a-i solicita Curții să își revizuiască poziția, în conformitate cu articolul 9.

(5)   În cazul unei cereri privind un document foarte lung sau un număr foarte mare de documente sau al unei cereri care presupune consultări interne sau consultarea unor părți terțe, termenul indicat la alineatul (4) poate fi prelungit cu o lună, cu condiția ca solicitantul să fie informat în prealabil și ca motivele să fie precizate.

(6)   În situația în care primesc personal o cerere de acces la documente, membrii personalului Curții o transmit fără întârziere echipei ECA-INFO.

Articolul 9

Cererile de confirmare

(1)   În eventualitatea respingerii totale sau parțiale a cererii, solicitantul poate adresa o cerere de confirmare președintelui Curții, în termen de o lună de la primirea răspunsului din partea Curții, pentru a cere instituției să își revizuiască poziția.

(2)   De asemenea, solicitantul are dreptul să solicite reexaminarea cererii în cazul în care Curtea nu răspunde în termenul prevăzut la articolul 8.

(3)   Cererile de confirmare fac obiectul acelorași dispoziții prevăzute la articolul 7 pentru cererile inițiale.

Articolul 10

Prelucrarea cererilor de confirmare

(1)   La primirea unei cereri de confirmare, președintele Curții consultă Serviciul juridic și, în funcție de obiectul cererii, departamentul în cauză și, după caz, responsabilul cu protecția datelor și/sau responsabilul cu securitatea informațiilor.

(2)   În termen de cel mult o lună de la înregistrarea unei cereri de confirmare, Curtea fie permite accesul la documentul solicitat, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 11, fie îi comunică solicitantului, într-un răspuns scris, motivele pentru refuzul total sau parțial.

(3)   În cazul unui refuz total sau parțial, Curtea informează solicitantul cu privire la căile de atac pe care le are la dispoziție, și anume posibilitatea de a iniția o acțiune în instanță împotriva Curții și/sau de a adresa o plângere Ombudsmanului, în conformitate cu articolele 263 și, respectiv, 228 din TFUE.

(4)   În situații excepționale, de exemplu, în cazul unei cereri privind un document foarte lung sau un număr foarte mare de documente sau al unei cereri care presupune consultări interne sau consultarea unor părți terțe, termenul indicat la alineatul (2) poate fi prelungit cu o lună, cu condiția ca solicitantul să fie informat în prealabil și ca motivele să fie precizate.

(5)   În cazul în care Curtea nu răspunde în termenul prevăzut mai sus, lipsa unui răspuns este considerată un răspuns negativ și dă dreptul solicitantului să utilizeze căile de atac prevăzute la alineatul (3).

Articolul 11

Accesul pe baza unei cereri

(1)   Documentele sunt furnizate într-o versiune și într-un format deja existente (de preferință în format electronic, utilizând mijloace aprobate de Curte pentru a garanta securitatea informațiilor), ținând seama de preferința solicitantului. Curtea nu are obligația de a crea un document nou sau de a compila informații pentru solicitant.

(2)   În cazul în care documentele sunt voluminoase sau dificil de manipulat, solicitantul poate fi invitat să le consulte la fața locului, la o dată și oră convenite cu Curtea.

(3)   Costurile aferente producerii și trimiterii copiilor pot fi imputate solicitantului, dar nu pot depăși costurile suportate efectiv. Sunt gratuite consultarea la fața locului, copiile care nu depășesc 20 de pagini A4, precum și accesul direct la documente în format electronic.

(4)   În cazul în care un document este accesibil publicului, Curtea își poate îndeplini obligația de a acorda accesul la respectivul document prin informarea solicitantului cu privire la modalitățile de obținere a acestuia.

Articolul 12

Reproducerea documentelor

(1)   Documentele divulgate în conformitate cu prezenta decizie nu pot fi reproduse și nici utilizate în scopuri comerciale fără autorizația prealabilă scrisă a Curții.

(2)   Prezenta decizie nu aduce atingere normelor privind drepturile de autor care ar putea limita dreptul unui terț de a reproduce sau de a utiliza documentele divulgate și nici Deciziei nr. 6-2019 a Curții de Conturi Europene.

Articolul 13

Portalul pentru transparență

(1)   Pentru a permite cetățenilor să își exercite efectiv drepturile care decurg din prezenta decizie, site-ul Curții de Conturi Europene include un portal pentru transparență.

(2)   Documentele menționate pe portalul pentru transparență sunt direct accesibile, ori de câte ori este posibil, prin intermediul hiperlinkurilor.

Articolul 14

Dispoziții finale

(1)   Decizia nr. 12/2005 a Curții de Conturi din 10 martie 2005 se abrogă.

(2)   Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(3)   Decizia intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Luxemburg, 13 iulie 2023.

Pentru Curtea de Conturi

Tony MURPHY

Președinte

---

(1)  
  JO L 103, 23.4.2010, p. 1.

1

(2)  
  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

2

(3)  
  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

3

(4)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/DECISION_ECA_6_2019/ECA-Decision_06-2019_EN.pdf

4

(5)  
  JO L 256, 19.7.2021, p. 106.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/ContentPagesDocuments/Legal_framework/Information_Classification_Policy_EN.pdf

6

(7)  Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 354/83 al Consiliului din 1 februarie 1983 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și ale Comunității Europene a Energiei Atomice (JO L 43, 15.2.1983, p. 1, Ediția specială în limba română a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, cap. 16, vol. 1, p. 3).

7

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

(8)  https://www.eca.europa.eu/ro/contact

8

---

Rectificări

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/206 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/206

---

Rectificare la Decizia (PESC) 2023/432 a Consiliului din 25 februarie 2023 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 100 din 13 aprilie 2023
  )

Această rectificare se consideră nulă și neavenită.

---

| 22.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 234/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 234/207

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/429 al Consiliului din 25 februarie 2023 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 100 din 13 aprilie 2023
  )

Rectificarea se consideră nulă și neavenită.

---