# Den Europæiske Unions L 229/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 229 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang18. september 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 229

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang18. september 2023

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (
  1
  )

1

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Orienterende note om ikrafttrædelsen af protokollen om gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (2022-2026) | 54 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2023/1782 af 25. juli 2023 om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips (
  1
  ) | 55 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2023/1783 af 15. september 2023 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for denatoniumbenzoat, diuron, etoxazol, methomyl og teflubenzuron i eller på visse produkter (
  1
  ) | 63 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1784 af 15. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 for så vidt angår uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af etoxazol, hvis godkendelse udløber den 31. januar 2028, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse (
  1
  ) | 89 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2023/1785 af 15. september 2023 om ophævelse af beslutning 2006/929/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgariens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet | 91 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2023/1786 af 15. september 2023 om ophævelse af beslutning 2006/928/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption | 94 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

*

Orienterende note om ikrafttrædelsen af protokollen om gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (2022-2026)

54

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2023/1782 af 25. juli 2023 om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips (
  1
  )

1

55

*

Kommissionens forordning (EU) 2023/1783 af 15. september 2023 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for denatoniumbenzoat, diuron, etoxazol, methomyl og teflubenzuron i eller på visse produkter (
  1
  )

1

63

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1784 af 15. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 for så vidt angår uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af etoxazol, hvis godkendelse udløber den 31. januar 2028, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse (
  1
  )

1

89

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2023/1785 af 15. september 2023 om ophævelse af beslutning 2006/929/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgariens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet

91

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2023/1786 af 15. september 2023 om ophævelse af beslutning 2006/928/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2023/1781

af 13. september 2023

om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3, og artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Halvledere udgør kernen i alt digitalt udstyr og Unionens digitale omstilling: fra smartphones og biler over kritiske anvendelser og infrastruktur inden for sundhed, energi, kommunikation og automatisering til de fleste andre industrisektorer. Da halvledere er centrale for den digitale økonomi, er de stærke katalysatorer for den bæredygtige og den grønne omstilling og bidrager således til målsætningerne i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt«. Halvledere er afgørende for, at vores økonomi og samfund samt forsvar og sikkerhed kan fungere, men Unionen har været vidne til hidtil usete forstyrrelser af forsyningen med halvledere, hvis konsekvenser er betydelige. De aktuelle forstyrrelser har afsløret langvarige sårbarheder i denne henseende, navnlig en stærk afhængighed af tredjelande, når det gælder fremstilling og design af mikrochips. Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde et stærkt industri-, konkurrence- og bæredygtighedsgrundlag i Unionen, der fremmer innovation for hele viften af mikrochips. |
| --- | --- |

(1)

Halvledere udgør kernen i alt digitalt udstyr og Unionens digitale omstilling: fra smartphones og biler over kritiske anvendelser og infrastruktur inden for sundhed, energi, kommunikation og automatisering til de fleste andre industrisektorer. Da halvledere er centrale for den digitale økonomi, er de stærke katalysatorer for den bæredygtige og den grønne omstilling og bidrager således til målsætningerne i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt«. Halvledere er afgørende for, at vores økonomi og samfund samt forsvar og sikkerhed kan fungere, men Unionen har været vidne til hidtil usete forstyrrelser af forsyningen med halvledere, hvis konsekvenser er betydelige. De aktuelle forstyrrelser har afsløret langvarige sårbarheder i denne henseende, navnlig en stærk afhængighed af tredjelande, når det gælder fremstilling og design af mikrochips. Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde et stærkt industri-, konkurrence- og bæredygtighedsgrundlag i Unionen, der fremmer innovation for hele viften af mikrochips.

| (2) | Der bør fastlægges en ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed inden for halvlederteknologier, der styrker Unionens økosystem for halvledere ved at mindske afhængigheden, styrke den digitale suverænitet, stimulere investeringer, styrke kapaciteten, sikkerheden, tilpasningsevnen og modstandsdygtigheden i forsyningskæden for halvledere i Unionen og øge samarbejdet mellem medlemsstaterne, Kommissionen og internationale strategiske partnere. |
| --- | --- |

(2)

Der bør fastlægges en ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed inden for halvlederteknologier, der styrker Unionens økosystem for halvledere ved at mindske afhængigheden, styrke den digitale suverænitet, stimulere investeringer, styrke kapaciteten, sikkerheden, tilpasningsevnen og modstandsdygtigheden i forsyningskæden for halvledere i Unionen og øge samarbejdet mellem medlemsstaterne, Kommissionen og internationale strategiske partnere.

| (3) | Med denne ramme forfølges to generelle mål. Det første mål er at sikre de nødvendige betingelser for Unionens konkurrenceevne og innovationskapacitet, at sikre, at industrien kan tilpasse sig strukturelle ændringer som følge af hurtige innovationscyklusser og behovet for bæredygtighed, og at styrke det EU-dækkende økosystem for halvledere med fælles viden, ekspertise; ressourcer og fælles styrker. Det andet mål, som er adskilt fra og supplerer det første, er at forbedre det indre markeds funktion ved at fastlægge en ensartet EU-retlig ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed på lang sigt og dens evne til at innovere og sørge for forsyningssikkerhed inden for halvlederteknologier med henblik på at øge robustheden for at modvirke forstyrrelser. |
| --- | --- |

(3)

Med denne ramme forfølges to generelle mål. Det første mål er at sikre de nødvendige betingelser for Unionens konkurrenceevne og innovationskapacitet, at sikre, at industrien kan tilpasse sig strukturelle ændringer som følge af hurtige innovationscyklusser og behovet for bæredygtighed, og at styrke det EU-dækkende økosystem for halvledere med fælles viden, ekspertise; ressourcer og fælles styrker. Det andet mål, som er adskilt fra og supplerer det første, er at forbedre det indre markeds funktion ved at fastlægge en ensartet EU-retlig ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed på lang sigt og dens evne til at innovere og sørge for forsyningssikkerhed inden for halvlederteknologier med henblik på at øge robustheden for at modvirke forstyrrelser.

| (4) | Det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til kapacitetsopbygning og styrkelse af Unionens økosystem for halvledere i overensstemmelse med artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Disse foranstaltninger bør ikke indebære harmonisering af nationale love og administrative bestemmelser. I denne forbindelse bør Unionen styrke det halvlederteknologiske og industrielle grundlags konkurrenceevne og modstandsdygtighed og samtidig styrke innovationskapaciteten i sit økosystem for halvledere i hele Unionen, mindske afhængigheden af et begrænset antal virksomheder og geografiske områder i tredjelande samt styrke sin kapacitet til at designe og producere, emballere, genbruge og genanvende avancerede halvledere. Mikrochips til Europa-initiativet (»initiativet«), der etableres ved denne forordning, bør støtte disse mål ved at bygge bro over kløften mellem Unionens kapacitet med hensyn til avanceret forskning og innovation og den bæredygtige industrielle udnyttelse heraf. Initiativet bør fremme kapacitetsopbygning, der muliggør design, produktion og systemintegration i næste generation af halvlederteknologier, og bør forbedre samarbejdet mellem centrale aktører i hele Unionen, og derved styrke Unionens forsynings- og værdikæder for halvledere, tjene vigtige industrisektorer og skabe nye markeder. |
| --- | --- |

(4)

Det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til kapacitetsopbygning og styrkelse af Unionens økosystem for halvledere i overensstemmelse med artikel 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Disse foranstaltninger bør ikke indebære harmonisering af nationale love og administrative bestemmelser. I denne forbindelse bør Unionen styrke det halvlederteknologiske og industrielle grundlags konkurrenceevne og modstandsdygtighed og samtidig styrke innovationskapaciteten i sit økosystem for halvledere i hele Unionen, mindske afhængigheden af et begrænset antal virksomheder og geografiske områder i tredjelande samt styrke sin kapacitet til at designe og producere, emballere, genbruge og genanvende avancerede halvledere. Mikrochips til Europa-initiativet (»initiativet«), der etableres ved denne forordning, bør støtte disse mål ved at bygge bro over kløften mellem Unionens kapacitet med hensyn til avanceret forskning og innovation og den bæredygtige industrielle udnyttelse heraf. Initiativet bør fremme kapacitetsopbygning, der muliggør design, produktion og systemintegration i næste generation af halvlederteknologier, og bør forbedre samarbejdet mellem centrale aktører i hele Unionen, og derved styrke Unionens forsynings- og værdikæder for halvledere, tjene vigtige industrisektorer og skabe nye markeder.

| (5) | Da halvledere bruges alle vegne, har den seneste tids mangel enten direkte eller indirekte påvirket virksomheder i hele Unionen negativt og haft store økonomiske konsekvenser. De økonomiske og sociale virkninger har ført til øget bevidsthed i offentligheden og hos de økonomiske aktører og som følge heraf til pres på medlemsstaterne for at håndtere den strategiske afhængighed af halvledere. Samtidig er halvledersektoren kendetegnet ved indbyrdes afhængighed i hele værdikæden, hvor intet enkelt geografisk område dominerer alle trin i værdikæden. Denne grænseoverskridende karakter understreges yderligere af, at halvlederprodukter har karakter af katalysator for industrier i efterfølgende produktionsled. Mens fremstilling af halvledere kunne være koncentreret i nogle regioner, er brugerindustrierne spredt ud over hele Unionen. På denne baggrund kan forsyningssikkerheden for halvledere og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere bedst håndteres ved hjælp af EU-harmoniseringslovgivning på grundlag af artikel 114 i TEUF. Der er behov for en fælles sammenhængende reguleringsramme, der harmoniserer visse betingelser for, at operatører kan gennemføre specifikke projekter, som bidrager til forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. Desuden bør der oprettes en koordineret mekanisme til overvågning, strategisk kortlægning og kriseforebyggelse og -respons for at håndtere forsyningsmangel og forebygge hindringer for det indre markeds enhed og derved undgå forskelle i medlemsstaternes beredskab. |
| --- | --- |

(5)

Da halvledere bruges alle vegne, har den seneste tids mangel enten direkte eller indirekte påvirket virksomheder i hele Unionen negativt og haft store økonomiske konsekvenser. De økonomiske og sociale virkninger har ført til øget bevidsthed i offentligheden og hos de økonomiske aktører og som følge heraf til pres på medlemsstaterne for at håndtere den strategiske afhængighed af halvledere. Samtidig er halvledersektoren kendetegnet ved indbyrdes afhængighed i hele værdikæden, hvor intet enkelt geografisk område dominerer alle trin i værdikæden. Denne grænseoverskridende karakter understreges yderligere af, at halvlederprodukter har karakter af katalysator for industrier i efterfølgende produktionsled. Mens fremstilling af halvledere kunne være koncentreret i nogle regioner, er brugerindustrierne spredt ud over hele Unionen. På denne baggrund kan forsyningssikkerheden for halvledere og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere bedst håndteres ved hjælp af EU-harmoniseringslovgivning på grundlag af artikel 114 i TEUF. Der er behov for en fælles sammenhængende reguleringsramme, der harmoniserer visse betingelser for, at operatører kan gennemføre specifikke projekter, som bidrager til forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. Desuden bør der oprettes en koordineret mekanisme til overvågning, strategisk kortlægning og kriseforebyggelse og -respons for at håndtere forsyningsmangel og forebygge hindringer for det indre markeds enhed og derved undgå forskelle i medlemsstaternes beredskab.

| (6) | En styrkelse af Unionens kritiske infrastruktur og sikkerhed såvel som dens teknologiske lederskab kræver både banebrydende og modne mikrochips, navnlig med henblik på fremtidssikring af strategiske sektorer. |
| --- | --- |

(6)

En styrkelse af Unionens kritiske infrastruktur og sikkerhed såvel som dens teknologiske lederskab kræver både banebrydende og modne mikrochips, navnlig med henblik på fremtidssikring af strategiske sektorer.

| (7) | Opnåelsen af disse mål bør understøttes af en forvaltningsmekanisme. Ved denne forordning bør der på EU-plan nedsættes et europæisk halvlederråd bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og med Kommissionen som formand for at lette en gnidningsløs, effektiv og harmoniseret gennemførelse af denne forordning, samarbejde og udveksling af oplysninger. Det Europæiske Halvlederråd bør rådgive og bistå Kommissionen i specifikke spørgsmål, herunder konsekvent gennemførelse af denne forordning, ved at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og udveksle oplysninger om spørgsmål vedrørende denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør også rådgive Kommissionen om det internationale samarbejde vedrørende halvledere. Det Europæiske Halvlederråd bør afholde særskilte møder om sine opgaver i henhold til de forskellige kapitler i denne forordning. De forskellige møder kan inddrage forskellige sammensætninger af repræsentanter på højt plan, og Kommissionen kan nedsætte undergrupper. |
| --- | --- |

(7)

Opnåelsen af disse mål bør understøttes af en forvaltningsmekanisme. Ved denne forordning bør der på EU-plan nedsættes et europæisk halvlederråd bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og med Kommissionen som formand for at lette en gnidningsløs, effektiv og harmoniseret gennemførelse af denne forordning, samarbejde og udveksling af oplysninger. Det Europæiske Halvlederråd bør rådgive og bistå Kommissionen i specifikke spørgsmål, herunder konsekvent gennemførelse af denne forordning, ved at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og udveksle oplysninger om spørgsmål vedrørende denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør også rådgive Kommissionen om det internationale samarbejde vedrørende halvledere. Det Europæiske Halvlederråd bør afholde særskilte møder om sine opgaver i henhold til de forskellige kapitler i denne forordning. De forskellige møder kan inddrage forskellige sammensætninger af repræsentanter på højt plan, og Kommissionen kan nedsætte undergrupper.

| (8) | I betragtning af den globale karakter af forsyningskæden for halvledere er internationalt samarbejde med tredjelande et vigtigt element for at opnå modstandsdygtighed i Unionens økosystem for halvledere. De tiltag, der iværksættes i henhold til denne forordning, bør også sætte Unionen i stand til at spille en stærkere rolle som ekspertisecenter i et mere velfungerende globalt og internt afhængigt økosystem for halvledere. Med henblik herpå bør Det Europæiske Halvlederråd rådgive Kommissionen om spørgsmål vedrørende koordinering af disse bestræbelser og styrkelse af samarbejdet i den globale værdikæde for halvledere mellem Unionen og tredjelande og, hvor det er relevant, tage hensyn de synspunkter, som den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier og andre interessenter har. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af den globale karakter af forsyningskæden for halvledere er internationalt samarbejde med tredjelande et vigtigt element for at opnå modstandsdygtighed i Unionens økosystem for halvledere. De tiltag, der iværksættes i henhold til denne forordning, bør også sætte Unionen i stand til at spille en stærkere rolle som ekspertisecenter i et mere velfungerende globalt og internt afhængigt økosystem for halvledere. Med henblik herpå bør Det Europæiske Halvlederråd rådgive Kommissionen om spørgsmål vedrørende koordinering af disse bestræbelser og styrkelse af samarbejdet i den globale værdikæde for halvledere mellem Unionen og tredjelande og, hvor det er relevant, tage hensyn de synspunkter, som den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier og andre interessenter har.

| (9) | I overensstemmelse med internationale forpligtelser og gældende procedurekrav vil Unionen og medlemsstaterne kunne samarbejde, herunder diplomatisk, med internationale strategiske partnere, der har fordele i halvlederindustrien, med henblik på at finde løsninger til at styrke forsyningssikkerheden og håndtere fremtidige forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere, f.eks. som følge af tredjelandes eksportrestriktioner, og at kortlægge tilgængeligheden af råmaterialer og mellemprodukter. Dette kan, hvis det er hensigtsmæssigt, omfatte koordinering i relevante internationale fora, indgåelse af investerings- og handelsaftaler eller andre diplomatiske bestræbelser i overensstemmelse med de relevante procedurekrav eller samarbejde med relevante interessenter. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med internationale forpligtelser og gældende procedurekrav vil Unionen og medlemsstaterne kunne samarbejde, herunder diplomatisk, med internationale strategiske partnere, der har fordele i halvlederindustrien, med henblik på at finde løsninger til at styrke forsyningssikkerheden og håndtere fremtidige forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere, f.eks. som følge af tredjelandes eksportrestriktioner, og at kortlægge tilgængeligheden af råmaterialer og mellemprodukter. Dette kan, hvis det er hensigtsmæssigt, omfatte koordinering i relevante internationale fora, indgåelse af investerings- og handelsaftaler eller andre diplomatiske bestræbelser i overensstemmelse med de relevante procedurekrav eller samarbejde med relevante interessenter.

| (10) | For at bygge videre på tilsagnet om at opfylde behovene for arbejdsstyrke i hele forsyningskæden for halvledere bør Kommissionen sikre synergier med eksisterende EU-programmer, og den bør støtte medlemsstaterne i og tilskynde dem til at iværksætte initiativer, der bidrager til udveksling af akademisk viden, sammen med internationale strategiske partnere. |
| --- | --- |

(10)

For at bygge videre på tilsagnet om at opfylde behovene for arbejdsstyrke i hele forsyningskæden for halvledere bør Kommissionen sikre synergier med eksisterende EU-programmer, og den bør støtte medlemsstaterne i og tilskynde dem til at iværksætte initiativer, der bidrager til udveksling af akademisk viden, sammen med internationale strategiske partnere.

| (11) | Det er et klart mål for Unionen at fremme internationalt samarbejde og udveksling af viden på grundlag af Unionens interesser, gensidige fordele, internationale forpligtelser og, så vidt muligt, gensidighed. Ikke desto mindre vil krænkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, uautoriseret videregivelse af forretningshemmeligheder eller lækning af følsomme nye teknologier i halvledersektoren kunne bringe Unionens sikkerhedsinteresser i fare. På denne baggrund undersøger Kommissionen konkrete forslag til styrkelse af Unionens investerings- og eksportkontrolrammer. Desuden bør Unionen og medlemsstaterne samarbejde med strategiske partnere for at styrke det fælles teknologiske og industrielle lederskab i overensstemmelse med gældende procedurekrav. |
| --- | --- |

(11)

Det er et klart mål for Unionen at fremme internationalt samarbejde og udveksling af viden på grundlag af Unionens interesser, gensidige fordele, internationale forpligtelser og, så vidt muligt, gensidighed. Ikke desto mindre vil krænkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, uautoriseret videregivelse af forretningshemmeligheder eller lækning af følsomme nye teknologier i halvledersektoren kunne bringe Unionens sikkerhedsinteresser i fare. På denne baggrund undersøger Kommissionen konkrete forslag til styrkelse af Unionens investerings- og eksportkontrolrammer. Desuden bør Unionen og medlemsstaterne samarbejde med strategiske partnere for at styrke det fælles teknologiske og industrielle lederskab i overensstemmelse med gældende procedurekrav.

| (12) | Halvledersektoren er kendetegnet ved meget høje udviklings- og innovationsomkostninger og meget høje omkostninger til opførelse af avancerede faciliteter til prøvning og validering til støtte for industriel produktion. Dette har direkte indvirkning på EU-industriens konkurrenceevne og innovationskapacitet samt på forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. I lyset af de indhøstede erfaringer fra den seneste tids mangel i Unionen og på verdensplan samt den hastige udvikling i teknologiske udfordringer og innovationscyklusser, der påvirker værdikæden for halvledere, er det nødvendigt at forstærke Unionens eksisterende styrker og dermed øge dens konkurrenceevne, modstandsdygtighed og forsknings- og innovationskapacitet ved at oprette initiativet. |
| --- | --- |

(12)

Halvledersektoren er kendetegnet ved meget høje udviklings- og innovationsomkostninger og meget høje omkostninger til opførelse af avancerede faciliteter til prøvning og validering til støtte for industriel produktion. Dette har direkte indvirkning på EU-industriens konkurrenceevne og innovationskapacitet samt på forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. I lyset af de indhøstede erfaringer fra den seneste tids mangel i Unionen og på verdensplan samt den hastige udvikling i teknologiske udfordringer og innovationscyklusser, der påvirker værdikæden for halvledere, er det nødvendigt at forstærke Unionens eksisterende styrker og dermed øge dens konkurrenceevne, modstandsdygtighed og forsknings- og innovationskapacitet ved at oprette initiativet.

| (13) | Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde Unionens stærke industri-, konkurrence-, bæredygtigheds- og innovationsgrundlag. Karakteren og omfanget af forsknings- og innovationsudfordringerne vedrørende halvledere kræver imidlertid fælles handling på EU-plan. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde Unionens stærke industri-, konkurrence-, bæredygtigheds- og innovationsgrundlag. Karakteren og omfanget af forsknings- og innovationsudfordringerne vedrørende halvledere kræver imidlertid fælles handling på EU-plan.

| (14) | For at udruste Unionen med den forsknings- og innovationskapacitet inden for halvlederteknologi, der er nødvendig for at fastholde dens forsknings- og industriinvesteringers førerposition på forkant med udviklingen, og slå bro over den nuværende kløft mellem forskning og udvikling og fremstilling bør Unionen og medlemsstaterne koordinere deres indsats bedre og investere i fællesskab. De aktuelle udfordringer for Unionens økosystem for halvledere kræver, at der opnås omfattende kapacitet, og at der af medlemsstaterne gøres en kollektiv indsats med støtte fra Unionens side til udvikling og udbredelse af omfattende kapacitet. Denne kollektive indsats indebærer tilvejebringelse af finansielle midler i overensstemmelse med initiativets ambition om at støtte udviklingen og den udbredte tilgængelighed af innovative kapaciteter og omfattende digitale infrastrukturer, hvilket omfatter en virtuel designplatform, pilotlinjerne, herunder for kvantechips, og udbredelsen af viden, færdigheder og kompetencer til gavn for hele økosystemet for halvledere. For at opnå dette bør Unionen og medlemsstaterne tage hensyn til målene for den grønne og den digitale omstilling. I denne forbindelse giver halvlederkomponenter og fremstillingsprocesser betydelige muligheder for at mindske industriernes miljøpåvirkning og navnlig deres CO2-effekt og dermed bidrage til ambitionerne i f.eks. Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet«, genopretnings- og resiliensfaciliteten, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (4), og Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 med titlen »REPowerEU-planen«. Initiativet bør i alle komponenter og tiltag så vidt muligt integrere og maksimere fordelene ved anvendelsen af halvlederteknologier som stærke katalysatorer for den bæredygtige omstilling, der kan føre til nye produkter og en mere effektiv, virksom, ren og varig anvendelse af ressourcer, herunder energi og materialer, der er nødvendige for produktionen af halvledere og for anvendelsen heraf gennem hele deres livscyklus. |
| --- | --- |

(14)

For at udruste Unionen med den forsknings- og innovationskapacitet inden for halvlederteknologi, der er nødvendig for at fastholde dens forsknings- og industriinvesteringers førerposition på forkant med udviklingen, og slå bro over den nuværende kløft mellem forskning og udvikling og fremstilling bør Unionen og medlemsstaterne koordinere deres indsats bedre og investere i fællesskab. De aktuelle udfordringer for Unionens økosystem for halvledere kræver, at der opnås omfattende kapacitet, og at der af medlemsstaterne gøres en kollektiv indsats med støtte fra Unionens side til udvikling og udbredelse af omfattende kapacitet. Denne kollektive indsats indebærer tilvejebringelse af finansielle midler i overensstemmelse med initiativets ambition om at støtte udviklingen og den udbredte tilgængelighed af innovative kapaciteter og omfattende digitale infrastrukturer, hvilket omfatter en virtuel designplatform, pilotlinjerne, herunder for kvantechips, og udbredelsen af viden, færdigheder og kompetencer til gavn for hele økosystemet for halvledere. For at opnå dette bør Unionen og medlemsstaterne tage hensyn til målene for den grønne og den digitale omstilling. I denne forbindelse giver halvlederkomponenter og fremstillingsprocesser betydelige muligheder for at mindske industriernes miljøpåvirkning og navnlig deres CO2-effekt og dermed bidrage til ambitionerne i f.eks. Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet«, genopretnings- og resiliensfaciliteten, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (4), og Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 med titlen »REPowerEU-planen«. Initiativet bør i alle komponenter og tiltag så vidt muligt integrere og maksimere fordelene ved anvendelsen af halvlederteknologier som stærke katalysatorer for den bæredygtige omstilling, der kan føre til nye produkter og en mere effektiv, virksom, ren og varig anvendelse af ressourcer, herunder energi og materialer, der er nødvendige for produktionen af halvledere og for anvendelsen heraf gennem hele deres livscyklus.

| (15) | Initiativet bør omfatte fem operationelle mål for at nå sit generelle mål og håndtere udfordringerne på både udbuds- og efterspørgselssiden i det nuværende økosystem for halvledere. For det første bør initiativet for at styrke Unionens designkapacitet støtte tiltag vedrørende opbygning af en virtuel designplatform, der er tilgængelig i hele Unionen. Den virtuelle designplatform bør forbinde sammenslutninger af designvirksomheder, opstartsvirksomheder, SMV'er og leverandører af intellektuel ejendom og værktøjer, og forsknings- og teknologiorganisationer, så der kan skabes virtuelle prototypeløsninger baseret på fælles udvikling af teknologi. |
| --- | --- |

(15)

Initiativet bør omfatte fem operationelle mål for at nå sit generelle mål og håndtere udfordringerne på både udbuds- og efterspørgselssiden i det nuværende økosystem for halvledere. For det første bør initiativet for at styrke Unionens designkapacitet støtte tiltag vedrørende opbygning af en virtuel designplatform, der er tilgængelig i hele Unionen. Den virtuelle designplatform bør forbinde sammenslutninger af designvirksomheder, opstartsvirksomheder, SMV'er og leverandører af intellektuel ejendom og værktøjer, og forsknings- og teknologiorganisationer, så der kan skabes virtuelle prototypeløsninger baseret på fælles udvikling af teknologi.

| (16) | For det andet bør initiativet for at skabe grundlag for at styrke forsyningssikkerheden og Unionens økosystem for halvledere støtte forbedring af eksisterende og udvikling af nye avancerede pilotlinjer for at gøre det muligt at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier og næste generation af halvlederteknologier. Pilotlinjerne bør give industrien en facilitet til at prøve, eksperimentere med og validere halvlederteknologier og systemdesignkoncepter på teknologiske modenhedsniveauer over niveau 3, men under niveau 8, samtidig med at miljøpåvirkningen reduceres mest muligt. Investeringer i pilotlinjer fra Unionen sammen med medlemsstaterne og den private sektor er nødvendige for at håndtere den eksisterende strukturelle udfordring og afhjælpe det aktuelle markedssvigt, hvor sådanne faciliteter ikke er tilgængelige i Unionen, hvilket hæmmer Unionens innovationspotentiale og globale konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(16)

For det andet bør initiativet for at skabe grundlag for at styrke forsyningssikkerheden og Unionens økosystem for halvledere støtte forbedring af eksisterende og udvikling af nye avancerede pilotlinjer for at gøre det muligt at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier og næste generation af halvlederteknologier. Pilotlinjerne bør give industrien en facilitet til at prøve, eksperimentere med og validere halvlederteknologier og systemdesignkoncepter på teknologiske modenhedsniveauer over niveau 3, men under niveau 8, samtidig med at miljøpåvirkningen reduceres mest muligt. Investeringer i pilotlinjer fra Unionen sammen med medlemsstaterne og den private sektor er nødvendige for at håndtere den eksisterende strukturelle udfordring og afhjælpe det aktuelle markedssvigt, hvor sådanne faciliteter ikke er tilgængelige i Unionen, hvilket hæmmer Unionens innovationspotentiale og globale konkurrenceevne.

| (17) | For det tredje bør initiativet med henblik på at fremskynde innovativ udvikling af kvantechips og tilknyttede halvlederteknologier, herunder dem, der er baseret på halvledermateriale eller integreret med fotonik, og som bidrager til udvikling af halvledersektoren, støtte tiltag, herunder vedrørende designbiblioteker for kvantechips, pilotlinjer til bygning af kvantechips og faciliteter til prøvning og validering af kvantechips, der fremstilles gennem pilotlinjer. |
| --- | --- |

(17)

For det tredje bør initiativet med henblik på at fremskynde innovativ udvikling af kvantechips og tilknyttede halvlederteknologier, herunder dem, der er baseret på halvledermateriale eller integreret med fotonik, og som bidrager til udvikling af halvledersektoren, støtte tiltag, herunder vedrørende designbiblioteker for kvantechips, pilotlinjer til bygning af kvantechips og faciliteter til prøvning og validering af kvantechips, der fremstilles gennem pilotlinjer.

| (18) | For det fjerde bør initiativet med henblik på at fremme anvendelsen af halvlederteknologier, give adgang til design- og pilotlinjefaciliteter og afhjælpe mangler på færdigheder i Unionen give medlemsstaterne mulighed for at oprette mindst ét kompetencecenter inden for halvledere i hver medlemsstat ved at forbedre eksisterende centre eller skabe nye faciliteter. Adgang til offentligt finansieret infrastruktur såsom pilot- og prøvningsfaciliteter og til kompetencecentrene bør være åben for en bred vifte af brugere og bør gives på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag og på markedsvilkår (eller baseret på omkostningerne plus en rimelig margen) for store virksomheder, mens SMV'er og akademiske institutter kan drage fordel af præferenceadgang eller nedsatte priser. En sådan adgang, herunder for internationale forsknings- og handelspartnere, kan føre til en bredere gensidig inspiration og gevinster inden for knowhow og ekspertise, samtidig med at den bidrager til at dække omkostningerne. |
| --- | --- |

(18)

For det fjerde bør initiativet med henblik på at fremme anvendelsen af halvlederteknologier, give adgang til design- og pilotlinjefaciliteter og afhjælpe mangler på færdigheder i Unionen give medlemsstaterne mulighed for at oprette mindst ét kompetencecenter inden for halvledere i hver medlemsstat ved at forbedre eksisterende centre eller skabe nye faciliteter. Adgang til offentligt finansieret infrastruktur såsom pilot- og prøvningsfaciliteter og til kompetencecentrene bør være åben for en bred vifte af brugere og bør gives på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag og på markedsvilkår (eller baseret på omkostningerne plus en rimelig margen) for store virksomheder, mens SMV'er og akademiske institutter kan drage fordel af præferenceadgang eller nedsatte priser. En sådan adgang, herunder for internationale forsknings- og handelspartnere, kan føre til en bredere gensidig inspiration og gevinster inden for knowhow og ekspertise, samtidig med at den bidrager til at dække omkostningerne.

| (19) | For det femte bør Kommissionen i tæt samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe og sammen med andre gennemførelsespartnere såsom nationale erhvervsfremmende banker og institutter oprette en særlig facilitet til støtte for investeringer i halvledere som led i de investeringsfremmende aktiviteter, der samlet kaldes »mikrochipfonden«, der tilbyder både egenkapital- og gældsløsninger, herunder en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-Fonden, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (5). Aktiviteterne inden for rammerne af mikrochipfonden bør støtte udviklingen af et dynamisk og modstandsdygtigt økosystem for halvledere ved at skabe muligheder for øget tilgængelighed af midler til støtte for vækst i opstartsvirksomheder og SMV'er samt investeringer i hele værdikæden, herunder for andre virksomheder i værdikæden for halvledere. I den forbindelse bør der ydes støtte og gives tydelig vejledning, navnlig til SMV'er, med henblik på at bistå dem i ansøgningsprocessen. I denne forbindelse forventes Det Europæiske Innovationsråd at yde yderligere særlig støtte i form af tilskud og egenkapitalinvesteringer til markedsskabende højrisikoinnovatorer. |
| --- | --- |

(19)

For det femte bør Kommissionen i tæt samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe og sammen med andre gennemførelsespartnere såsom nationale erhvervsfremmende banker og institutter oprette en særlig facilitet til støtte for investeringer i halvledere som led i de investeringsfremmende aktiviteter, der samlet kaldes »mikrochipfonden«, der tilbyder både egenkapital- og gældsløsninger, herunder en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-Fonden, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (5). Aktiviteterne inden for rammerne af mikrochipfonden bør støtte udviklingen af et dynamisk og modstandsdygtigt økosystem for halvledere ved at skabe muligheder for øget tilgængelighed af midler til støtte for vækst i opstartsvirksomheder og SMV'er samt investeringer i hele værdikæden, herunder for andre virksomheder i værdikæden for halvledere. I den forbindelse bør der ydes støtte og gives tydelig vejledning, navnlig til SMV'er, med henblik på at bistå dem i ansøgningsprocessen. I denne forbindelse forventes Det Europæiske Innovationsråd at yde yderligere særlig støtte i form af tilskud og egenkapitalinvesteringer til markedsskabende højrisikoinnovatorer.

| (20) | Initiativet bør fremme bedre koordinering af og større synergier mellem de eksisterende finansieringsprogrammer på EU-plan og nationalt plan, bedre koordinering og samarbejde med industrien og centrale interessenter i den private sektor og yderligere fælles investeringer sammen med medlemsstaterne med henblik på at overvinde begrænsningerne i den nuværende, fragmenterede offentlige og private investeringsindsats, fremme integration, gensidig inspiration og investeringsafkast for de igangværende programmer og forfølge en fælles strategisk EU-vision for halvledere som et middel til at realisere Unionens og medlemsstaternes ambition om at sikre sig en førerposition i den digitale økonomi. Gennemførelsen af initiativet har til formål at samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og tredjelande associeret med de eksisterende EU-programmer samt fra den private sektor. Et vellykket initiativ kan derfor kun opnås ved en kollektiv indsats fra medlemsstaternes og Unionens side for at understøtte både de betydelige kapitalomkostninger og den brede tilgængelighed af ressourcer til virtuelt design, prøvning og pilotforsøg samt udbredelse af viden, færdigheder og kompetencer. I betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de pågældende tiltag, bør initiativets mål, navnlig målene for aktiviteterne inden for rammerne af mikrochipfonden, også understøttes af en blandingsfacilitet under InvestEU-fonden, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(20)

Initiativet bør fremme bedre koordinering af og større synergier mellem de eksisterende finansieringsprogrammer på EU-plan og nationalt plan, bedre koordinering og samarbejde med industrien og centrale interessenter i den private sektor og yderligere fælles investeringer sammen med medlemsstaterne med henblik på at overvinde begrænsningerne i den nuværende, fragmenterede offentlige og private investeringsindsats, fremme integration, gensidig inspiration og investeringsafkast for de igangværende programmer og forfølge en fælles strategisk EU-vision for halvledere som et middel til at realisere Unionens og medlemsstaternes ambition om at sikre sig en førerposition i den digitale økonomi. Gennemførelsen af initiativet har til formål at samle ressourcer fra Unionen, medlemsstaterne og tredjelande associeret med de eksisterende EU-programmer samt fra den private sektor. Et vellykket initiativ kan derfor kun opnås ved en kollektiv indsats fra medlemsstaternes og Unionens side for at understøtte både de betydelige kapitalomkostninger og den brede tilgængelighed af ressourcer til virtuelt design, prøvning og pilotforsøg samt udbredelse af viden, færdigheder og kompetencer. I betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de pågældende tiltag, bør initiativets mål, navnlig målene for aktiviteterne inden for rammerne af mikrochipfonden, også understøttes af en blandingsfacilitet under InvestEU-fonden, hvor det er relevant.

| (21) | Støtte fra initiativet bør anvendes til at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold som følge af den høje kapitalintensitet, den høje risiko og det komplekse landskab af økosystemet for halvledere på en proportional og omkostningseffektiv måde, og tiltagene bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Tiltagene bør have en tydelig merværdi i hele Unionen. |
| --- | --- |

(21)

Støtte fra initiativet bør anvendes til at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold som følge af den høje kapitalintensitet, den høje risiko og det komplekse landskab af økosystemet for halvledere på en proportional og omkostningseffektiv måde, og tiltagene bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Tiltagene bør have en tydelig merværdi i hele Unionen.

| (22) | Den primære gennemførelse af initiativet bør overdrages til fællesforetagendet for mikrochips, der er oprettet ved Rådets forordning (EU) 2021/2085 (6) (»fællesforetagendet for mikrochips«). |
| --- | --- |

(22)

Den primære gennemførelse af initiativet bør overdrages til fællesforetagendet for mikrochips, der er oprettet ved Rådets forordning (EU) 2021/2085 (6) (»fællesforetagendet for mikrochips«).

| (23) | Initiativet bør bygge på den stærke vidensbase og øge synergierne med de tiltag, der i øjeblikket støttes af Unionen og medlemsstaterne gennem programmer og tiltag vedrørende forskning og innovation inden for halvledere og udvikling af en del af forsyningskæden, navnlig Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (7) (Horisont Europa) og programmet for et digitalt Europa oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (8), med det formål at styrke Unionen som global aktør inden for halvlederteknologi og anvendelse heraf med en voksende global andel af produktionen senest i 2030 i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti«. Desuden forventes det, at der mobiliseres private investeringer for at supplere initiativets finansiering, hvilket vil bidrage til at nå dets mål. Som supplement til disse aktiviteter vil der inden for rammerne af initiativet finde et tæt samarbejde sted med andre relevante interessenter, herunder den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier. |
| --- | --- |

(23)

Initiativet bør bygge på den stærke vidensbase og øge synergierne med de tiltag, der i øjeblikket støttes af Unionen og medlemsstaterne gennem programmer og tiltag vedrørende forskning og innovation inden for halvledere og udvikling af en del af forsyningskæden, navnlig Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (7) (Horisont Europa) og programmet for et digitalt Europa oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (8), med det formål at styrke Unionen som global aktør inden for halvlederteknologi og anvendelse heraf med en voksende global andel af produktionen senest i 2030 i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 med titlen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti«. Desuden forventes det, at der mobiliseres private investeringer for at supplere initiativets finansiering, hvilket vil bidrage til at nå dets mål. Som supplement til disse aktiviteter vil der inden for rammerne af initiativet finde et tæt samarbejde sted med andre relevante interessenter, herunder den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier.

| (24) | Med henblik på at muliggøre synergier mellem Unionens og medlemsstaternes programmer bør arbejdsprogrammerne for fællesforetagendet for mikrochips inden for rammerne af initiativet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra k), og artikel 137, litra aa), i forordning (EU) 2021/2085 klart skelne mellem tiltag til støtte for forskning og innovation inden for halvledere og tiltag, der har til formål at udvikle dele af forsyningskæden, for således at sikre passende deltagelse af offentlige og private enheder. |
| --- | --- |

(24)

Med henblik på at muliggøre synergier mellem Unionens og medlemsstaternes programmer bør arbejdsprogrammerne for fællesforetagendet for mikrochips inden for rammerne af initiativet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra k), og artikel 137, litra aa), i forordning (EU) 2021/2085 klart skelne mellem tiltag til støtte for forskning og innovation inden for halvledere og tiltag, der har til formål at udvikle dele af forsyningskæden, for således at sikre passende deltagelse af offentlige og private enheder.

| (25) | Med henblik på at lette gennemførelsen af specifikke tiltag, som støttes af initiativet, såsom den virtuelle designplatform eller pilotlinjerne er det nødvendigt at give mulighed for at indføre et nyt retligt instrument, et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC). ECIC'et bør have status som juridisk person. Dette betyder, at i ansøgninger om initiativets finansiering af specifikke tiltag kan ECIC'et selv være ansøger i stedet for de enkelte enheder, der udgør ECIC'et. Desuagtet er arbejdsprogrammets indkaldelser af forslag inden for rammerne af initiativet i henhold til artikel 134, stk. 3, i forordning (EU) 2021/2085 åbne for forskellige retlige former for samarbejde og andre deltagere, og udvælgelsen af forslag til finansiering er ikke baseret på en specifik retlig form for samarbejde. Hovedformålet med ECIC'et bør være at tilskynde til et effektivt og strukturelt samarbejde mellem retlige enheder, herunder forsknings- og teknologiorganisationer, industrien og medlemsstaterne. ECIC'et bør have deltagelse af mindst tre medlemmer, nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder fra mindst tre medlemsstater eller en kombination heraf, med henblik på at opnå bred repræsentation i hele Unionen. Eftersom et ECIC har status som juridisk person, vil det have tilstrækkelig autonomi til at fastlægge sit medlemskab, sin forvaltning, sin finansiering, sit budget, de nærmere ordninger for finansielle bidrag og bidrag i naturalier fra dets medlemmer og koordinering, forvaltning af intellektuel ejendom og arbejdsmetoder. ECIC'ets medlemmer bør have fuld fleksibilitet til at fastlægge lovvalg, vedtægtsmæssigt hjemsted og stemmerettigheder. Udvælgelsen af offentlige og private retlige enheder til gennemførelse af ECIC'ets arbejdsplan bør være retfærdig, gennemsigtig og åben. For at sikre retfærdig og lige adgang til deltagelse bør et ECIC være åbent for nye medlemmer, nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder, i hele sin levetid. Navnlig bør medlemsstaterne til enhver tid kunne blive medlem af et ECIC enten som fuldgyldige medlemmer eller som observatører, mens andre offentlige eller private retlige enheder til enhver tid bør kunne blive medlem på retfærdige og rimelige vilkår fastsat i ECIC'ets vedtægter. Fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder bør kunne kontrollere et ECIC's åbenhed og om nødvendigt anbefale, at der træffes visse afhjælpende foranstaltninger. Oprettelsen af et ECIC bør ikke indebære, at der reelt oprettes et nyt EU-organ. Det bør afhjælpe den manglende mulighed i Unionens værktøjskasse for at kombinere finansiering fra medlemsstaterne, EU-budgettet og private investeringer med henblik på gennemførelse af specifikke tiltag, som støttes af initiativet. Kommissionen bør ikke være medlem af ECIC'et. |
| --- | --- |

(25)

Med henblik på at lette gennemførelsen af specifikke tiltag, som støttes af initiativet, såsom den virtuelle designplatform eller pilotlinjerne er det nødvendigt at give mulighed for at indføre et nyt retligt instrument, et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC). ECIC'et bør have status som juridisk person. Dette betyder, at i ansøgninger om initiativets finansiering af specifikke tiltag kan ECIC'et selv være ansøger i stedet for de enkelte enheder, der udgør ECIC'et. Desuagtet er arbejdsprogrammets indkaldelser af forslag inden for rammerne af initiativet i henhold til artikel 134, stk. 3, i forordning (EU) 2021/2085 åbne for forskellige retlige former for samarbejde og andre deltagere, og udvælgelsen af forslag til finansiering er ikke baseret på en specifik retlig form for samarbejde. Hovedformålet med ECIC'et bør være at tilskynde til et effektivt og strukturelt samarbejde mellem retlige enheder, herunder forsknings- og teknologiorganisationer, industrien og medlemsstaterne. ECIC'et bør have deltagelse af mindst tre medlemmer, nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder fra mindst tre medlemsstater eller en kombination heraf, med henblik på at opnå bred repræsentation i hele Unionen. Eftersom et ECIC har status som juridisk person, vil det have tilstrækkelig autonomi til at fastlægge sit medlemskab, sin forvaltning, sin finansiering, sit budget, de nærmere ordninger for finansielle bidrag og bidrag i naturalier fra dets medlemmer og koordinering, forvaltning af intellektuel ejendom og arbejdsmetoder. ECIC'ets medlemmer bør have fuld fleksibilitet til at fastlægge lovvalg, vedtægtsmæssigt hjemsted og stemmerettigheder. Udvælgelsen af offentlige og private retlige enheder til gennemførelse af ECIC'ets arbejdsplan bør være retfærdig, gennemsigtig og åben. For at sikre retfærdig og lige adgang til deltagelse bør et ECIC være åbent for nye medlemmer, nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder, i hele sin levetid. Navnlig bør medlemsstaterne til enhver tid kunne blive medlem af et ECIC enten som fuldgyldige medlemmer eller som observatører, mens andre offentlige eller private retlige enheder til enhver tid bør kunne blive medlem på retfærdige og rimelige vilkår fastsat i ECIC'ets vedtægter. Fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder bør kunne kontrollere et ECIC's åbenhed og om nødvendigt anbefale, at der træffes visse afhjælpende foranstaltninger. Oprettelsen af et ECIC bør ikke indebære, at der reelt oprettes et nyt EU-organ. Det bør afhjælpe den manglende mulighed i Unionens værktøjskasse for at kombinere finansiering fra medlemsstaterne, EU-budgettet og private investeringer med henblik på gennemførelse af specifikke tiltag, som støttes af initiativet. Kommissionen bør ikke være medlem af ECIC'et.

| (26) | Et ECIC, der ikke har private enheder som medlem, skal anerkendes som et internationalt organ som omhandlet i artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/112/EF (9) og som en international organisation som omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv (EU) 2020/262 (10). Et ECIC, der har private enheder blandt sine medlemmer, bør ikke anerkendes som et sådant internationalt organ eller en sådan international organisation. |
| --- | --- |

(26)

Et ECIC, der ikke har private enheder som medlem, skal anerkendes som et internationalt organ som omhandlet i artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/112/EF (9) og som en international organisation som omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv (EU) 2020/262 (10). Et ECIC, der har private enheder blandt sine medlemmer, bør ikke anerkendes som et sådant internationalt organ eller en sådan international organisation.

| (27) | Forskning og udvikling i Unionen udsættes i stigende grad for praksis, som tilsigter uretmæssig tilegnelse af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data, f.eks. tyveri af intellektuel ejendom, tvungne teknologioverførsler og industrispionage. For at forebygge negative indvirkninger på Unionens interesser og initiativets mål er det nødvendigt at anlægge en tilgang, der sikrer beskyttelse af adgangen til og anvendelsen af følsomme oplysninger eller resultater, herunder data og knowhow, sikkerhed og overdragelse af ejerskab til resultater samt indhold, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder genereret i forbindelse med eller som følge af tiltag, der støttes af initiativet. For at sikre denne beskyttelse bør alle tiltag, der støttes af initiativet og finansieres under Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, følge de relevante bestemmelser i disse programmer, såsom bestemmelser om deltagelse af enheder etableret i tredjelande, der er associeret med programmet, tilskudsaftaler, ejerskab og beskyttelse, sikkerhed, udnyttelse og formidling, overdragelse og licensudstedelse og adgangsret. Det er muligt at fastsætte særlige bestemmelser i forbindelse med gennemførelsen af disse programmer, navnlig med hensyn til begrænsninger af overdragelser og licensudstedelse i overensstemmelse med artikel 40, stk. 4, i forordning (EU) 2021/695 og begrænsning af deltagelse af juridiske enheder, som er etableret i nærmere angivne associerede lande eller andre tredjelande, af hensyn til Unionens og dens medlemsstaters strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, i forordning (EU) 2021/695 og artikel 12, stk. 6, i forordning (EU) 2021/694. Desuden bør behandling af følsomme oplysninger, sikkerhed, fortrolighed, beskyttelse af forretningshemmeligheder og intellektuelle ejendomsrettigheder være underlagt EU-retten, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 (11) og 2004/48/EF (12), og national ret. Det er muligt for Kommissionen og medlemsstaterne at beskytte teknologioverførsler af hensyn til Unionens og nationale sikkerhedsinteresser i forbindelse med investeringer i faciliteter, der er omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 (13). |
| --- | --- |

(27)

Forskning og udvikling i Unionen udsættes i stigende grad for praksis, som tilsigter uretmæssig tilegnelse af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data, f.eks. tyveri af intellektuel ejendom, tvungne teknologioverførsler og industrispionage. For at forebygge negative indvirkninger på Unionens interesser og initiativets mål er det nødvendigt at anlægge en tilgang, der sikrer beskyttelse af adgangen til og anvendelsen af følsomme oplysninger eller resultater, herunder data og knowhow, sikkerhed og overdragelse af ejerskab til resultater samt indhold, der er beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder genereret i forbindelse med eller som følge af tiltag, der støttes af initiativet. For at sikre denne beskyttelse bør alle tiltag, der støttes af initiativet og finansieres under Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, følge de relevante bestemmelser i disse programmer, såsom bestemmelser om deltagelse af enheder etableret i tredjelande, der er associeret med programmet, tilskudsaftaler, ejerskab og beskyttelse, sikkerhed, udnyttelse og formidling, overdragelse og licensudstedelse og adgangsret. Det er muligt at fastsætte særlige bestemmelser i forbindelse med gennemførelsen af disse programmer, navnlig med hensyn til begrænsninger af overdragelser og licensudstedelse i overensstemmelse med artikel 40, stk. 4, i forordning (EU) 2021/695 og begrænsning af deltagelse af juridiske enheder, som er etableret i nærmere angivne associerede lande eller andre tredjelande, af hensyn til Unionens og dens medlemsstaters strategiske aktiver, interesser, uafhængighed eller sikkerhed i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, i forordning (EU) 2021/695 og artikel 12, stk. 6, i forordning (EU) 2021/694. Desuden bør behandling af følsomme oplysninger, sikkerhed, fortrolighed, beskyttelse af forretningshemmeligheder og intellektuelle ejendomsrettigheder være underlagt EU-retten, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 (11) og 2004/48/EF (12), og national ret. Det er muligt for Kommissionen og medlemsstaterne at beskytte teknologioverførsler af hensyn til Unionens og nationale sikkerhedsinteresser i forbindelse med investeringer i faciliteter, der er omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 (13).

| (28) | For at lette adgangen til teknisk ekspertise og sikre formidling af viden i hele Unionen samt støtte til forskellige færdighedsinitiativer bør der oprettes et netværk af kompetencecentre. Til dette formål bør fællesforetagendet for mikrochips indføre en procedure for oprettelse af kompetencecentre, herunder udvælgelseskriterierne, samt yderligere oplysninger om gennemførelsen af de opgaver og funktioner, der er nævnt i denne forordning. De kompetencecentre, der udgør netværket, bør udvælges af fællesforetagendet for mikrochips og bør have betydelig overordnet autonomi med hensyn til fastlæggelse af deres organisation, sammensætning og arbejdsmetoder. Deres organisation, sammensætning og arbejdsmetoder bør dog være i overensstemmelse med og bidrage til denne forordnings og initiativets mål. |
| --- | --- |

(28)

For at lette adgangen til teknisk ekspertise og sikre formidling af viden i hele Unionen samt støtte til forskellige færdighedsinitiativer bør der oprettes et netværk af kompetencecentre. Til dette formål bør fællesforetagendet for mikrochips indføre en procedure for oprettelse af kompetencecentre, herunder udvælgelseskriterierne, samt yderligere oplysninger om gennemførelsen af de opgaver og funktioner, der er nævnt i denne forordning. De kompetencecentre, der udgør netværket, bør udvælges af fællesforetagendet for mikrochips og bør have betydelig overordnet autonomi med hensyn til fastlæggelse af deres organisation, sammensætning og arbejdsmetoder. Deres organisation, sammensætning og arbejdsmetoder bør dog være i overensstemmelse med og bidrage til denne forordnings og initiativets mål.

| (29) | Kompetencecentrene bør bidrage til at fastholde Unionens førerposition med hensyn til forskning, udvikling og innovation og designkapacitet inden for mikrochips ved at fokusere på fremme af forskning, udvikling, innovation og design sammen med et fokus på fremstilling. Fremme af det menneskelige potentiale og færdigheder gennem uddannelse inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) op til postdoktoralt niveau er afgørende for at nå dette mål. Kompetencecentrene bør navnlig yde tjenester til halvlederinteressenter, herunder opstartsvirksomheder og SMV'er. Det kan for eksempel være at lette adgangen til pilotlinjer og til den virtuelle designplatform, tilbyde uddannelse og færdighedsudvikling, yde støtte til at finde investorer, udnytte eksisterende lokale kompetencer eller tage kontakt til de relevante vertikale sektorer. Tjenesterne bør ydes på et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag. Hvert kompetencecenter bør tilslutte sig og indgå i det europæiske netværk af kompetencecentre inden for halvledere og bør fungere som adgangspunkt til andre knudepunkter i netværket. I denne forbindelse bør synergierne med eksisterende lignende strukturer såsom de europæiske digitale innovationsknudepunkter, der er oprettet i henhold til programmet for et digitalt Europa, maksimeres. Medlemsstaterne vil for eksempel kunne udpege et eksisterende europæisk digitalt innovationsknudepunkt med fokus på halvledere som kompetencecenter med henblik på nærværende forordning, forudsat at forbuddet mod dobbeltfinansiering ikke overtrædes. |
| --- | --- |

(29)

Kompetencecentrene bør bidrage til at fastholde Unionens førerposition med hensyn til forskning, udvikling og innovation og designkapacitet inden for mikrochips ved at fokusere på fremme af forskning, udvikling, innovation og design sammen med et fokus på fremstilling. Fremme af det menneskelige potentiale og færdigheder gennem uddannelse inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) op til postdoktoralt niveau er afgørende for at nå dette mål. Kompetencecentrene bør navnlig yde tjenester til halvlederinteressenter, herunder opstartsvirksomheder og SMV'er. Det kan for eksempel være at lette adgangen til pilotlinjer og til den virtuelle designplatform, tilbyde uddannelse og færdighedsudvikling, yde støtte til at finde investorer, udnytte eksisterende lokale kompetencer eller tage kontakt til de relevante vertikale sektorer. Tjenesterne bør ydes på et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag. Hvert kompetencecenter bør tilslutte sig og indgå i det europæiske netværk af kompetencecentre inden for halvledere og bør fungere som adgangspunkt til andre knudepunkter i netværket. I denne forbindelse bør synergierne med eksisterende lignende strukturer såsom de europæiske digitale innovationsknudepunkter, der er oprettet i henhold til programmet for et digitalt Europa, maksimeres. Medlemsstaterne vil for eksempel kunne udpege et eksisterende europæisk digitalt innovationsknudepunkt med fokus på halvledere som kompetencecenter med henblik på nærværende forordning, forudsat at forbuddet mod dobbeltfinansiering ikke overtrædes.

| (30) | Mikrochipdesign er en kapacitet, der er afgørende for at implementere innovation og funktionalitet i elektroniske løsninger, som er tilpasset forskellige anvendelser og behovene hos brugere af halvledere. Som sådan er design kernen i værdikæden for halvledere, og det er af afgørende betydning at støtte udvidelsen af designkapacitet i Unionen. For at anerkende designcentrenes centrale rolle og deres bidrag til europæisk ekspertise inden for avanceret mikrochipdesign gennem servicetilbud eller styrkelse af designfærdigheder og -kapacitet i Unionen bør Kommissionen kunne tildele mærket »designekspertisecenter«. Designekspertisecentrene bør anses for at være af offentlig interesse i betragtning af deres betydning med hensyn til at muliggøre et modstandsdygtigt økosystem for halvledere. For at bidrage til modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere bør medlemsstaterne kunne anvende støtteforanstaltninger på en proportional måde, hvis sådanne designekspertisecentre er SMV'er. Dette berører ikke Kommissionens kompetence på statsstøtteområdet i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF, hvor det er relevant, og Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2022 med titlen »Rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (»F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne«). F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne har til formål at fremme forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter, som på grund af markedssvigt ikke ville forekomme uden offentlig støtte. I denne henseende vil medlemsstaterne på grundlag af F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne på visse betingelser kunne give virksomhederne og forskersamfundet de nødvendige incitamenter til at foretage disse vigtige aktiviteter og investeringer på dette område. I henhold til F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne vil der kunne tillades maksimale støtteintensiteter på op til 80 % for støtte til mellemstore virksomheders og op til 90 % for støtte til små virksomheders forsknings- og udviklingsprojekter. For at maksimere synergierne bør kompetencecentre, der er oprettet inden for rammerne af initiativet, og som fokuserer på avanceret mikrochipdesign, desuden kunne ansøge om at få tildelt mærket »designekspertisecenter«. Samtidig kan medlemsstaterne udpege et designekspertisecenter som deres mulige kompetencecenter. |
| --- | --- |

(30)

Mikrochipdesign er en kapacitet, der er afgørende for at implementere innovation og funktionalitet i elektroniske løsninger, som er tilpasset forskellige anvendelser og behovene hos brugere af halvledere. Som sådan er design kernen i værdikæden for halvledere, og det er af afgørende betydning at støtte udvidelsen af designkapacitet i Unionen. For at anerkende designcentrenes centrale rolle og deres bidrag til europæisk ekspertise inden for avanceret mikrochipdesign gennem servicetilbud eller styrkelse af designfærdigheder og -kapacitet i Unionen bør Kommissionen kunne tildele mærket »designekspertisecenter«. Designekspertisecentrene bør anses for at være af offentlig interesse i betragtning af deres betydning med hensyn til at muliggøre et modstandsdygtigt økosystem for halvledere. For at bidrage til modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere bør medlemsstaterne kunne anvende støtteforanstaltninger på en proportional måde, hvis sådanne designekspertisecentre er SMV'er. Dette berører ikke Kommissionens kompetence på statsstøtteområdet i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF, hvor det er relevant, og Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2022 med titlen »Rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (»F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne«). F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne har til formål at fremme forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter, som på grund af markedssvigt ikke ville forekomme uden offentlig støtte. I denne henseende vil medlemsstaterne på grundlag af F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne på visse betingelser kunne give virksomhederne og forskersamfundet de nødvendige incitamenter til at foretage disse vigtige aktiviteter og investeringer på dette område. I henhold til F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne vil der kunne tillades maksimale støtteintensiteter på op til 80 % for støtte til mellemstore virksomheders og op til 90 % for støtte til små virksomheders forsknings- og udviklingsprojekter. For at maksimere synergierne bør kompetencecentre, der er oprettet inden for rammerne af initiativet, og som fokuserer på avanceret mikrochipdesign, desuden kunne ansøge om at få tildelt mærket »designekspertisecenter«. Samtidig kan medlemsstaterne udpege et designekspertisecenter som deres mulige kompetencecenter.

| (31) | Offentlig støtte kan være hensigtsmæssig for at fremme tilvejebringelsen af den nødvendige fremstillingskapacitet og tilhørende designkapacitet og dermed sikre forsyningssikkerheden og styrke modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere, forudsat at dette ikke fører til forvridninger på det indre marked. I den forbindelse er det nødvendigt at harmonisere visse betingelser for operatørers gennemførelse af specifikke projekter på EU-plan, der bidrager til at nå denne forordnings mål, og skelne mellem to typer anlæg, nemlig integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Forretningsmodellen bør være den afgørende faktor ved kategorisering som en af anlægstyperne. Åbne EU-produktionsanlæg tilbyder produktionskapacitet til andre virksomheder. Integrerede produktionsanlæg producerer til deres egne kommercielle formål og vil kunne integrere andre trin i forsyningskæden ud over fremstilling i deres forretningsmodel, såsom design og salg af produkter. |
| --- | --- |

(31)

Offentlig støtte kan være hensigtsmæssig for at fremme tilvejebringelsen af den nødvendige fremstillingskapacitet og tilhørende designkapacitet og dermed sikre forsyningssikkerheden og styrke modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere, forudsat at dette ikke fører til forvridninger på det indre marked. I den forbindelse er det nødvendigt at harmonisere visse betingelser for operatørers gennemførelse af specifikke projekter på EU-plan, der bidrager til at nå denne forordnings mål, og skelne mellem to typer anlæg, nemlig integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Forretningsmodellen bør være den afgørende faktor ved kategorisering som en af anlægstyperne. Åbne EU-produktionsanlæg tilbyder produktionskapacitet til andre virksomheder. Integrerede produktionsanlæg producerer til deres egne kommercielle formål og vil kunne integrere andre trin i forsyningskæden ud over fremstilling i deres forretningsmodel, såsom design og salg af produkter.

| (32) | Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør tilvejebringe kapacitet til fremstilling af halvledere eller produktion af udstyr eller centrale komponenter til sådant udstyr, som fortrinsvis anvendes til fremstilling af halvledere, der er de første af deres art i Unionen, og som bidrager til forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere på det indre marked. Den afgørende faktor for at kategoriseres som »første anlæg af sin art« er, at der indføres et innovativt element på det indre marked med hensyn til fremstillingsprocesser eller slutprodukt, som vil kunne baseres på nye eller eksisterende teknologinoder. Relevante innovative elementer vil kunne vedrøre teknologinoden eller substratmaterialet eller fremgangsmåder, der fører til forbedringer med hensyn til computerkraft eller anden ydeevne, energieffektivitet, sikkerheds- eller pålidelighedsniveau samt integration af nye funktionaliteter, såsom kunstig intelligens (AI), hukommelseskapacitet eller lignende. Integration af forskellige processer, der giver effektivitetsgevinster, eller automatisering af emballering og samling er også eksempler på innovation. Med hensyn til miljøgevinster omfatter innovative elementer en målbar reduktion af mængden af anvendt energi, vand eller kemikalier eller forbedret genanvendelighed. Disse innovative elementer vil kunne finde anvendelse på både modne og banebrydende teknologinoder. En sådan innovation bør ikke allerede i væsentlig grad findes i Unionen, ligesom der heller ikke bør være konkrete planer om at opbygge den. For eksempel vil lignende innovation inden for forskning og udvikling eller produktion i lille målestok ikke nødvendigvis udelukke, at den senere kategoriseres som »første anlæg af sin art«. Både installation af et nyt og af et væsentligt opgraderet anlæg vil kunne føre til kategorisering som »første anlæg af sin art«. |
| --- | --- |

(32)

Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør tilvejebringe kapacitet til fremstilling af halvledere eller produktion af udstyr eller centrale komponenter til sådant udstyr, som fortrinsvis anvendes til fremstilling af halvledere, der er de første af deres art i Unionen, og som bidrager til forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere på det indre marked. Den afgørende faktor for at kategoriseres som »første anlæg af sin art« er, at der indføres et innovativt element på det indre marked med hensyn til fremstillingsprocesser eller slutprodukt, som vil kunne baseres på nye eller eksisterende teknologinoder. Relevante innovative elementer vil kunne vedrøre teknologinoden eller substratmaterialet eller fremgangsmåder, der fører til forbedringer med hensyn til computerkraft eller anden ydeevne, energieffektivitet, sikkerheds- eller pålidelighedsniveau samt integration af nye funktionaliteter, såsom kunstig intelligens (AI), hukommelseskapacitet eller lignende. Integration af forskellige processer, der giver effektivitetsgevinster, eller automatisering af emballering og samling er også eksempler på innovation. Med hensyn til miljøgevinster omfatter innovative elementer en målbar reduktion af mængden af anvendt energi, vand eller kemikalier eller forbedret genanvendelighed. Disse innovative elementer vil kunne finde anvendelse på både modne og banebrydende teknologinoder. En sådan innovation bør ikke allerede i væsentlig grad findes i Unionen, ligesom der heller ikke bør være konkrete planer om at opbygge den. For eksempel vil lignende innovation inden for forskning og udvikling eller produktion i lille målestok ikke nødvendigvis udelukke, at den senere kategoriseres som »første anlæg af sin art«. Både installation af et nyt og af et væsentligt opgraderet anlæg vil kunne føre til kategorisering som »første anlæg af sin art«.

| (33) | Hvis åbne EU-produktionsanlæg tilbyder produktionskapacitet til virksomheder, der ikke er knyttet til anlæggets operatør, bør de indføre, gennemføre og opretholde en hensigtsmæssig og effektiv funktionel adskillelse for at forhindre udveksling af fortrolige oplysninger mellem den interne og den eksterne produktion. Dette bør finde anvendelse på alle oplysninger, der indhentes i designfasen og i frontend- eller backendfremstillingsprocesserne. |
| --- | --- |

(33)

Hvis åbne EU-produktionsanlæg tilbyder produktionskapacitet til virksomheder, der ikke er knyttet til anlæggets operatør, bør de indføre, gennemføre og opretholde en hensigtsmæssig og effektiv funktionel adskillelse for at forhindre udveksling af fortrolige oplysninger mellem den interne og den eksterne produktion. Dette bør finde anvendelse på alle oplysninger, der indhentes i designfasen og i frontend- eller backendfremstillingsprocesserne.

| (34) | For at kunne kategoriseres som et integreret produktionsanlæg eller et åbent EU-produktionsanlæg bør anlæggets etablering have en tydelig positiv indvirkning, der også har afsmittende virkninger uden for den berørte virksomhed eller medlemsstat, på Unionens værdikæde for halvledere på mellemlang til lang sigt med henblik på at sikre forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere og bidrage til Unionens dobbelte grønne og digitale omstilling. Forskellige aktiviteter, som har til formål at skabe positive afsmittende virkninger, kan tages i betragtning med henblik på kategorisering som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg. Det kan for eksempel være at give adgang til produktionsanlæg mod et markedsgebyr, levere procesdesignsæt til mindre designvirksomheder eller til den virtuelle designplatform, formidle resultater af forsknings- og udviklingsaktiviteter, deltage i forskningssamarbejde med europæiske universiteter og forskningsinstitutter, samarbejde med nationale myndigheder eller uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner for at bidrage til færdighedsudvikling, bidrage til EU-dækkende forskningsprojekter eller tilbyde særlige støttemuligheder for opstartsvirksomheder og SMV'er. Indvirkningen på flere medlemsstater, herunder med hensyn til samhørighedsmål, bør betragtes som én af indikatorerne for et integreret produktionsanlægs eller et åbent EU-produktionsanlægs klare positive indvirkning på værdikæden for halvledere i Unionen. |
| --- | --- |

(34)

For at kunne kategoriseres som et integreret produktionsanlæg eller et åbent EU-produktionsanlæg bør anlæggets etablering have en tydelig positiv indvirkning, der også har afsmittende virkninger uden for den berørte virksomhed eller medlemsstat, på Unionens værdikæde for halvledere på mellemlang til lang sigt med henblik på at sikre forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere og bidrage til Unionens dobbelte grønne og digitale omstilling. Forskellige aktiviteter, som har til formål at skabe positive afsmittende virkninger, kan tages i betragtning med henblik på kategorisering som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg. Det kan for eksempel være at give adgang til produktionsanlæg mod et markedsgebyr, levere procesdesignsæt til mindre designvirksomheder eller til den virtuelle designplatform, formidle resultater af forsknings- og udviklingsaktiviteter, deltage i forskningssamarbejde med europæiske universiteter og forskningsinstitutter, samarbejde med nationale myndigheder eller uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner for at bidrage til færdighedsudvikling, bidrage til EU-dækkende forskningsprojekter eller tilbyde særlige støttemuligheder for opstartsvirksomheder og SMV'er. Indvirkningen på flere medlemsstater, herunder med hensyn til samhørighedsmål, bør betragtes som én af indikatorerne for et integreret produktionsanlægs eller et åbent EU-produktionsanlægs klare positive indvirkning på værdikæden for halvledere i Unionen.

| (35) | Det er vigtigt, at integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste, der kunne underminere anlæggenes evne til at anvende deres infrastruktur, software, tjenester, faciliteter, aktiver, ressourcer, intellektuelle ejendom eller knowhow, som er nødvendige, for at de kan opfylde deres forpligtelser vedrørende prioriterede ordrer i henhold til denne forordning, hvilket de vil skulle forpligte sig til. |
| --- | --- |

(35)

Det er vigtigt, at integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste, der kunne underminere anlæggenes evne til at anvende deres infrastruktur, software, tjenester, faciliteter, aktiver, ressourcer, intellektuelle ejendom eller knowhow, som er nødvendige, for at de kan opfylde deres forpligtelser vedrørende prioriterede ordrer i henhold til denne forordning, hvilket de vil skulle forpligte sig til.

| (36) | I betragtning af den hurtige udvikling inden for halvlederteknologier og for at styrke Unionens fremtidige industrielle konkurrenceevne bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg investere i løbende innovation i Unionen med henblik på at opnå konkrete fremskridt inden for halvlederteknologi eller forberede næste generation af teknologier. I lyset heraf bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg kunne afprøve og eksperimentere med ny udvikling ved hjælp af præferenceadgang til de pilotlinjer, der er oprettet ved initiativet, gennem fremskyndede ansøgninger om deres tjenester. Enhver sådan præferenceadgang bør hverken udelukke eller hindre andre interesserede virksomheders, navnlig opstartsvirksomheders og SMV'ers, effektive adgang til pilotlinjerne på rimelige vilkår. |
| --- | --- |

(36)

I betragtning af den hurtige udvikling inden for halvlederteknologier og for at styrke Unionens fremtidige industrielle konkurrenceevne bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg investere i løbende innovation i Unionen med henblik på at opnå konkrete fremskridt inden for halvlederteknologi eller forberede næste generation af teknologier. I lyset heraf bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg kunne afprøve og eksperimentere med ny udvikling ved hjælp af præferenceadgang til de pilotlinjer, der er oprettet ved initiativet, gennem fremskyndede ansøgninger om deres tjenester. Enhver sådan præferenceadgang bør hverken udelukke eller hindre andre interesserede virksomheders, navnlig opstartsvirksomheders og SMV'ers, effektive adgang til pilotlinjerne på rimelige vilkår.

| (37) | I betragtning af hvor vigtig en kvalificeret og faglært arbejdsstyrke er for at nå denne forordnings mål, bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg støtte Unionens talentudviklingsproces ved at udvikle og formidle uddannelses- og færdighedsrelaterede tilbud og ved at øge puljen af kvalificeret og faglært arbejdskraft. |
| --- | --- |

(37)

I betragtning af hvor vigtig en kvalificeret og faglært arbejdsstyrke er for at nå denne forordnings mål, bør integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg støtte Unionens talentudviklingsproces ved at udvikle og formidle uddannelses- og færdighedsrelaterede tilbud og ved at øge puljen af kvalificeret og faglært arbejdskraft.

| (38) | Med henblik på en ensartet og gennemsigtig procedure for opnåelse af status som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg bør afgørelsen om tildeling af en sådan status vedtages af Kommissionen efter ansøgning fra den enkelte virksomhed eller et konsortium bestående af flere virksomheder. Denne status bør være mulig for både installation af et nyt halvlederproduktionsanlæg og en betydelig opskalering eller innovativ omstilling af et eksisterende halvlederproduktionsanlæg. I betragtning af betydningen af en koordineret og samarbejdsbaseret gennemførelse af et planlagt anlæg bør Kommissionen i sin vurdering tage hensyn til, i hvor høj grad en eller flere medlemsstater, hvor ansøgeren har til hensigt at etablere sit anlæg, er rede til at støtte etableringen af et sådant anlæg. Endvidere vil Kommissionen ved vurderingen af forretningsplanens levedygtighed kunne tage hensyn til ansøgerens samlede resultater. |
| --- | --- |

(38)

Med henblik på en ensartet og gennemsigtig procedure for opnåelse af status som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg bør afgørelsen om tildeling af en sådan status vedtages af Kommissionen efter ansøgning fra den enkelte virksomhed eller et konsortium bestående af flere virksomheder. Denne status bør være mulig for både installation af et nyt halvlederproduktionsanlæg og en betydelig opskalering eller innovativ omstilling af et eksisterende halvlederproduktionsanlæg. I betragtning af betydningen af en koordineret og samarbejdsbaseret gennemførelse af et planlagt anlæg bør Kommissionen i sin vurdering tage hensyn til, i hvor høj grad en eller flere medlemsstater, hvor ansøgeren har til hensigt at etablere sit anlæg, er rede til at støtte etableringen af et sådant anlæg. Endvidere vil Kommissionen ved vurderingen af forretningsplanens levedygtighed kunne tage hensyn til ansøgerens samlede resultater.

| (39) | I betragtning af de rettigheder, der er forbundet med anerkendelse som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg, bør Kommissionen overvåge, om anlæg, der er blevet tildelt denne status, fortsat opfylder kravene i denne forordning. Hvis dette ikke længere er tilfældet, bør Kommissionen have ret til på ny at undersøge og om nødvendigt ophæve statussen og dermed de rettigheder, der er knyttet til den. Enhver afgørelse om ophævelse af statussen bør først træffes efter høring af Det Europæiske Halvlederråd og bør være behørigt begrundet. Tilsvarende bør en virksomhed, der driver et integreret produktionsanlæg eller et åbent EU-produktionsanlæg, have mulighed for proaktivt at anmode om en revision af varigheden af statussen eller gennemførelsesplanerne, hvis uforudsete eksterne omstændigheder såsom alvorlige forstyrrelser med direkte økonomisk indvirkning på det anerkendte anlæg kunne have indflydelse på dens evne til at opfylde kriterierne. For at tage hensyn til, at de fleste rettigheder tildeles i etableringsperioden, bør anlæggene, selv i tilfælde af ophævelse af statussen, fortsat være omfattet af forpligtelsen til at opfylde prioriterede ordrer for den periode, der resterer, indtil statussen ville være udløbet. |
| --- | --- |

(39)

I betragtning af de rettigheder, der er forbundet med anerkendelse som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg, bør Kommissionen overvåge, om anlæg, der er blevet tildelt denne status, fortsat opfylder kravene i denne forordning. Hvis dette ikke længere er tilfældet, bør Kommissionen have ret til på ny at undersøge og om nødvendigt ophæve statussen og dermed de rettigheder, der er knyttet til den. Enhver afgørelse om ophævelse af statussen bør først træffes efter høring af Det Europæiske Halvlederråd og bør være behørigt begrundet. Tilsvarende bør en virksomhed, der driver et integreret produktionsanlæg eller et åbent EU-produktionsanlæg, have mulighed for proaktivt at anmode om en revision af varigheden af statussen eller gennemførelsesplanerne, hvis uforudsete eksterne omstændigheder såsom alvorlige forstyrrelser med direkte økonomisk indvirkning på det anerkendte anlæg kunne have indflydelse på dens evne til at opfylde kriterierne. For at tage hensyn til, at de fleste rettigheder tildeles i etableringsperioden, bør anlæggene, selv i tilfælde af ophævelse af statussen, fortsat være omfattet af forpligtelsen til at opfylde prioriterede ordrer for den periode, der resterer, indtil statussen ville være udløbet.

| (40) | Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør anses for at være af offentlig interesse i betragtning af deres betydning med hensyn til at garantere forsyningssikkerheden og muliggøre et modstandsdygtigt økosystem for halvledere. Forsyningssikkerheden for halvledere er også vigtig for digitaliseringen, som muliggør den grønne omstilling i mange andre sektorer. For at tiltrække investeringer i Unionens halvledersektor og bidrage til forsyningssikkerheden for halvledere og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere kan medlemsstaterne anvende støtteforanstaltninger, herunder incitamenter, og yde administrativ støtte i forbindelse med nationale procedurer for udstedelse af tilladelser, når der er tale om integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Dette berører ikke Kommissionens kompetence på statsstøtteområdet, jf. artikel 107 og 108 i TEUF, hvor det er relevant. For at sikre en korrekt og effektiv anvendelse af statsstøttereglerne har Kommissionen allerede i sin meddelelse af 8. februar 2022 med titlen »En lovpakke om europæiske mikrochips« erkendt behovet for individuelle vurderinger vedrørende statsstøtte ydet til avancerede halvlederproduktionsanlæg med henblik på at sikre Unionens forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed i forsyningskæden og samtidig skabe betydelige positive virkninger for økonomien som helhed. Desuden vil procedurerne for opnåelse af status som åbent EU-produktionsanlæg eller integreret produktionsanlæg og for godkendelse af statsstøtte i givet fald løbe parallelt for at fremskynde beslutningsprocessen. Medlemsstaterne bør støtte etableringen af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg i overensstemmelse med EU-retten. Når medlemsstaterne tilvejebringer støtteforanstaltninger til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, bør de kunne overveje at indføre ikkediskriminerende krav vedrørende intellektuel beskyttelse og sikkerhed, herunder cybersikkerhed, og fortrolighed, og kunne anbefale afbødende foranstaltninger for at imødegå specifikke risici i forbindelse med indblanding, tvungne teknologioverførsler og tyveri af intellektuel ejendom foretaget af enheder fra tredjelande. |
| --- | --- |

(40)

Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør anses for at være af offentlig interesse i betragtning af deres betydning med hensyn til at garantere forsyningssikkerheden og muliggøre et modstandsdygtigt økosystem for halvledere. Forsyningssikkerheden for halvledere er også vigtig for digitaliseringen, som muliggør den grønne omstilling i mange andre sektorer. For at tiltrække investeringer i Unionens halvledersektor og bidrage til forsyningssikkerheden for halvledere og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere kan medlemsstaterne anvende støtteforanstaltninger, herunder incitamenter, og yde administrativ støtte i forbindelse med nationale procedurer for udstedelse af tilladelser, når der er tale om integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Dette berører ikke Kommissionens kompetence på statsstøtteområdet, jf. artikel 107 og 108 i TEUF, hvor det er relevant. For at sikre en korrekt og effektiv anvendelse af statsstøttereglerne har Kommissionen allerede i sin meddelelse af 8. februar 2022 med titlen »En lovpakke om europæiske mikrochips« erkendt behovet for individuelle vurderinger vedrørende statsstøtte ydet til avancerede halvlederproduktionsanlæg med henblik på at sikre Unionens forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed i forsyningskæden og samtidig skabe betydelige positive virkninger for økonomien som helhed. Desuden vil procedurerne for opnåelse af status som åbent EU-produktionsanlæg eller integreret produktionsanlæg og for godkendelse af statsstøtte i givet fald løbe parallelt for at fremskynde beslutningsprocessen. Medlemsstaterne bør støtte etableringen af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg i overensstemmelse med EU-retten. Når medlemsstaterne tilvejebringer støtteforanstaltninger til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, bør de kunne overveje at indføre ikkediskriminerende krav vedrørende intellektuel beskyttelse og sikkerhed, herunder cybersikkerhed, og fortrolighed, og kunne anbefale afbødende foranstaltninger for at imødegå specifikke risici i forbindelse med indblanding, tvungne teknologioverførsler og tyveri af intellektuel ejendom foretaget af enheder fra tredjelande.

| (41) | For at fremme tilvejebringelsen af den nødvendige tilhørende designkapacitet kan medlemsstaterne yde støtte til sådanne aktiviteter i overensstemmelse med statsstøttereglerne på grundlag af artikel 107 og 108 i TEUF, herunder i henhold til F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne eller Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (14). |
| --- | --- |

(41)

For at fremme tilvejebringelsen af den nødvendige tilhørende designkapacitet kan medlemsstaterne yde støtte til sådanne aktiviteter i overensstemmelse med statsstøttereglerne på grundlag af artikel 107 og 108 i TEUF, herunder i henhold til F&U&I-statsstøtterammebestemmelserne eller Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (14).

| (42) | Det er nødvendigt at etablere integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg så hurtigt som muligt, samtidig med at den administrative byrde holdes på et minimum. Af den grund bør medlemsstaterne behandle ansøgninger vedrørende planlægning, etablering og drift af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg på den hurtigst mulige måde. Medlemsstaterne bør kunne udpege en myndighed, der skal lette og koordinere procedurerne for udstedelse af tilladelser, og som vil kunne udpege en koordinator, der fungerer som centralt kontaktpunkt for projektet. Hvis det er nødvendigt for at indrømme en undtagelse i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (15) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (16), kan etableringen og driften af disse anlæg desuden betragtes som værende af væsentlig samfundsinteresse i den i disse direktiver anvendte betydning, forudsat at de resterende øvrige betingelser i nævnte bestemmelser er opfyldt. Dette berører ikke anvendelsen eller gennemførelsen af anden EU-miljølovgivning. |
| --- | --- |

(42)

Det er nødvendigt at etablere integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg så hurtigt som muligt, samtidig med at den administrative byrde holdes på et minimum. Af den grund bør medlemsstaterne behandle ansøgninger vedrørende planlægning, etablering og drift af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg på den hurtigst mulige måde. Medlemsstaterne bør kunne udpege en myndighed, der skal lette og koordinere procedurerne for udstedelse af tilladelser, og som vil kunne udpege en koordinator, der fungerer som centralt kontaktpunkt for projektet. Hvis det er nødvendigt for at indrømme en undtagelse i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (15) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (16), kan etableringen og driften af disse anlæg desuden betragtes som værende af væsentlig samfundsinteresse i den i disse direktiver anvendte betydning, forudsat at de resterende øvrige betingelser i nævnte bestemmelser er opfyldt. Dette berører ikke anvendelsen eller gennemførelsen af anden EU-miljølovgivning.

| (43) | Innovative højteknologiske virksomheder udsættes i stigende grad for praksis, som tilsigter uretmæssig tilegnelse af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data, såsom tyveri af intellektuel ejendom, uautoriseret kopiering, tvungne teknologioverførsler, industrispionage eller misligholdelse af fortrolighedskrav, fra i og navnlig uden for Unionen. De seneste udviklinger, såsom øget outsourcing, længere globale værdikæder og den øgede brug af informations- og kommunikationsteknologi, bidrager til at øge risikoen for sådan praksis. Ulovlig erhvervelse, brug eller videregivelse af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data undergraver muligheden for at opnå de fordele af innovationsrelaterede bestræbelser, der er ved at være den første på markedet. For at sikre beskyttelsen af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data bør denne forordning gennemføres på en måde, der fuldt ud respekterer Unionens og de internationale rammer for beskyttelse og håndhævelse af data og intellektuel ejendom, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF (17), 2004/48/EF, (EU) 2016/943 og (EU) 2019/790 (18). For yderligere at håndtere centrale risici i forsyningskæden kan medlemsstaterne gøre brug af den mulighed, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2555 (19), for at foretage koordinerede sikkerhedsrisikovurderinger af kritiske forsyningskæder som dem, der er foretaget for 5G-net i forlængelse af Kommissionens henstilling (EU) 2019/534 (20), med henblik på inden for hver enkelt sektor at identificere relevante trusler og sårbarheder og identificere foranstaltninger, afbødningsplaner og bedste praksis for modvirkning af kritiske afhængigheder, potentielle enkelte fejlpunkter, trusler, sårbarheder og andre risici knyttet til forsyningskæden. |
| --- | --- |

(43)

Innovative højteknologiske virksomheder udsættes i stigende grad for praksis, som tilsigter uretmæssig tilegnelse af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data, såsom tyveri af intellektuel ejendom, uautoriseret kopiering, tvungne teknologioverførsler, industrispionage eller misligholdelse af fortrolighedskrav, fra i og navnlig uden for Unionen. De seneste udviklinger, såsom øget outsourcing, længere globale værdikæder og den øgede brug af informations- og kommunikationsteknologi, bidrager til at øge risikoen for sådan praksis. Ulovlig erhvervelse, brug eller videregivelse af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data undergraver muligheden for at opnå de fordele af innovationsrelaterede bestræbelser, der er ved at være den første på markedet. For at sikre beskyttelsen af fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og beskyttede data bør denne forordning gennemføres på en måde, der fuldt ud respekterer Unionens og de internationale rammer for beskyttelse og håndhævelse af data og intellektuel ejendom, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF (17), 2004/48/EF, (EU) 2016/943 og (EU) 2019/790 (18). For yderligere at håndtere centrale risici i forsyningskæden kan medlemsstaterne gøre brug af den mulighed, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2555 (19), for at foretage koordinerede sikkerhedsrisikovurderinger af kritiske forsyningskæder som dem, der er foretaget for 5G-net i forlængelse af Kommissionens henstilling (EU) 2019/534 (20), med henblik på inden for hver enkelt sektor at identificere relevante trusler og sårbarheder og identificere foranstaltninger, afbødningsplaner og bedste praksis for modvirkning af kritiske afhængigheder, potentielle enkelte fejlpunkter, trusler, sårbarheder og andre risici knyttet til forsyningskæden.

| (44) | Fælles standarder for grønne, bæredygtigt fremstillede, pålidelige og sikre mikrochips ville være yderst gavnlige for det indre marked. Fremtidens intelligente enheder, systemer og konnektivitetsplatforme vil være afhængige af avancerede halvlederchips og vil skulle leve op til grønne krav og krav om pålidelighed og cybersikkerhed, som i overvejende grad vil afhænge af den underliggende teknologis karakteristika. Med henblik herpå bør Unionen udarbejde referenceprocedurer for certificering og kræve, at industrien i fællesskab udarbejder sådanne procedurer for specifikke sektorer og teknologier med potentielt stor social indvirkning. |
| --- | --- |

(44)

Fælles standarder for grønne, bæredygtigt fremstillede, pålidelige og sikre mikrochips ville være yderst gavnlige for det indre marked. Fremtidens intelligente enheder, systemer og konnektivitetsplatforme vil være afhængige af avancerede halvlederchips og vil skulle leve op til grønne krav og krav om pålidelighed og cybersikkerhed, som i overvejende grad vil afhænge af den underliggende teknologis karakteristika. Med henblik herpå bør Unionen udarbejde referenceprocedurer for certificering og kræve, at industrien i fællesskab udarbejder sådanne procedurer for specifikke sektorer og teknologier med potentielt stor social indvirkning.

| (45) | På denne baggrund bør Kommissionen i samråd med Det Europæiske Halvlederråd og med behørig inddragelse af interessenter identificere de sektorer og produkter, der er afhængige af eller gør omfattende brug af halvlederteknologier og har behov for certificerede grønne, pålidelige og sikre mikrochips. Identifikationen af sådanne sektorer og produkter vil kunne stimulere indførelsen af europæiske og internationale standarder for risikostyring. |
| --- | --- |

(45)

På denne baggrund bør Kommissionen i samråd med Det Europæiske Halvlederråd og med behørig inddragelse af interessenter identificere de sektorer og produkter, der er afhængige af eller gør omfattende brug af halvlederteknologier og har behov for certificerede grønne, pålidelige og sikre mikrochips. Identifikationen af sådanne sektorer og produkter vil kunne stimulere indførelsen af europæiske og internationale standarder for risikostyring.

| (46) | I lyset af kompleksiteterne i forsyningskæden for halvledere og risikoen for mangel på halvledere i fremtiden bør denne forordning omfatte instrumenter til en koordineret tilgang til strategisk kortlægning og overvågning af halvledersektoren og effektiv afhjælpning af eventuelle markedsforstyrrelser på en proportional måde. |
| --- | --- |

(46)

I lyset af kompleksiteterne i forsyningskæden for halvledere og risikoen for mangel på halvledere i fremtiden bør denne forordning omfatte instrumenter til en koordineret tilgang til strategisk kortlægning og overvågning af halvledersektoren og effektiv afhjælpning af eventuelle markedsforstyrrelser på en proportional måde.

| (47) | Formålet med en strategisk kortlægning af halvledersektoren bør være at tilvejebringe en analyse af Unionens styrker og svagheder i de globale halvledersektorer med henblik på at danne grundlag for foranstaltninger til sikring af forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. Med henblik herpå bør den strategiske kortlægning identificere faktorer såsom nøgleprodukter og kritiske infrastrukturer på det indre marked, der er afhængige af forsyningen med halvledere, de vigtigste brugerindustrier og deres aktuelle og forventede behov, nøglesegmenter i Unionens forsyningskæde for halvledere, teknologiske egenskaber, afhængighed af teknologi og leverandører fra tredjelande samt flaskehalse i Unionens halvledersektor, nuværende og forventede behov for færdigheder og adgang til kvalificeret arbejdskraft og, hvor det er relevant, den potentielle indvirkning af foranstaltningerne i nødværktøjskassen. Den strategiske kortlægning bør i samråd med Det Europæiske Halvlederråd baseres på offentligt og kommercielt tilgængelige data og om nødvendigt på data indhentet gennem anmodninger til virksomheder om frivillige oplysninger. |
| --- | --- |

(47)

Formålet med en strategisk kortlægning af halvledersektoren bør være at tilvejebringe en analyse af Unionens styrker og svagheder i de globale halvledersektorer med henblik på at danne grundlag for foranstaltninger til sikring af forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. Med henblik herpå bør den strategiske kortlægning identificere faktorer såsom nøgleprodukter og kritiske infrastrukturer på det indre marked, der er afhængige af forsyningen med halvledere, de vigtigste brugerindustrier og deres aktuelle og forventede behov, nøglesegmenter i Unionens forsyningskæde for halvledere, teknologiske egenskaber, afhængighed af teknologi og leverandører fra tredjelande samt flaskehalse i Unionens halvledersektor, nuværende og forventede behov for færdigheder og adgang til kvalificeret arbejdskraft og, hvor det er relevant, den potentielle indvirkning af foranstaltningerne i nødværktøjskassen. Den strategiske kortlægning bør i samråd med Det Europæiske Halvlederråd baseres på offentligt og kommercielt tilgængelige data og om nødvendigt på data indhentet gennem anmodninger til virksomheder om frivillige oplysninger.

| (48) | For at kunne forudse og forberede sig på fremtidige forstyrrelser i de forskellige led i værdikæden for halvledere i Unionen og i handelen i Unionen bør Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Halvlederråd og på grundlag af resultatet af den strategiske kortlægning opstille og udarbejde en liste over tidlige advarselsindikatorer. Sådanne indikatorer vil kunne omfatte atypiske stigninger i gennemløbstiden, tilgængeligheden af råmaterialer, mellemprodukter og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at fremstille halvledere, eller relevant fremstillingsudstyr, den forventede efterspørgsel efter halvledere på EU-markedet og de globale markeder, prisstigninger, der overstiger normale prisudsving, virkninger af ulykker, angreb, naturkatastrofer og andre alvorlige hændelser, virkninger af handelspolitikker, toldsatser, eksportrestriktioner, handelshindringer og andre handelsrelaterede foranstaltninger samt virkningen af virksomhedslukninger, udflytninger eller opkøb af centrale markedsaktører. Kommissionens overvågningsaktiviteter bør fokusere på disse tidlige advarselsindikatorer. |
| --- | --- |

(48)

For at kunne forudse og forberede sig på fremtidige forstyrrelser i de forskellige led i værdikæden for halvledere i Unionen og i handelen i Unionen bør Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Halvlederråd og på grundlag af resultatet af den strategiske kortlægning opstille og udarbejde en liste over tidlige advarselsindikatorer. Sådanne indikatorer vil kunne omfatte atypiske stigninger i gennemløbstiden, tilgængeligheden af råmaterialer, mellemprodukter og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at fremstille halvledere, eller relevant fremstillingsudstyr, den forventede efterspørgsel efter halvledere på EU-markedet og de globale markeder, prisstigninger, der overstiger normale prisudsving, virkninger af ulykker, angreb, naturkatastrofer og andre alvorlige hændelser, virkninger af handelspolitikker, toldsatser, eksportrestriktioner, handelshindringer og andre handelsrelaterede foranstaltninger samt virkningen af virksomhedslukninger, udflytninger eller opkøb af centrale markedsaktører. Kommissionens overvågningsaktiviteter bør fokusere på disse tidlige advarselsindikatorer.

| (49) | På grund af de komplekse og indbyrdes forbundne værdikæder for halvledere, der er i hastig udvikling og omfatter forskellige aktører, er det nødvendigt med en koordineret tilgang til overvågning for bedre at kunne afbøde risici, som kan påvirke forsyningen med halvledere negativt, og for at styrke forståelsen af dynamikken i værdikæden for halvledere. Kommissionen bør i samråd med Det Europæiske Halvlederråd overvåge værdikæden for halvledere, idet den fokuserer på tidlige advarselsindikatorer og identificere bedste praksis for risikoreduktion og øget gennemsigtighed i værdikæden for halvledere, på en sådan måde, at det ikke udgør en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for virksomheder, navnlig SMV'er. |
| --- | --- |

(49)

På grund af de komplekse og indbyrdes forbundne værdikæder for halvledere, der er i hastig udvikling og omfatter forskellige aktører, er det nødvendigt med en koordineret tilgang til overvågning for bedre at kunne afbøde risici, som kan påvirke forsyningen med halvledere negativt, og for at styrke forståelsen af dynamikken i værdikæden for halvledere. Kommissionen bør i samråd med Det Europæiske Halvlederråd overvåge værdikæden for halvledere, idet den fokuserer på tidlige advarselsindikatorer og identificere bedste praksis for risikoreduktion og øget gennemsigtighed i værdikæden for halvledere, på en sådan måde, at det ikke udgør en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for virksomheder, navnlig SMV'er.

| (50) | For at minimere byrden for virksomheder, der deltager i overvågningen, og for at sikre, at de erhvervede oplysninger kan sammenstilles på en meningsfuld måde, bør Kommissionen sørge for standardiserede og sikre midler til indsamling af enhver form for oplysninger. Disse metoder bør garantere, at alle indsamlede oplysninger behandles fortroligt, således at forretningshemmeligheden og cybersikkerheden sikres. |
| --- | --- |

(50)

For at minimere byrden for virksomheder, der deltager i overvågningen, og for at sikre, at de erhvervede oplysninger kan sammenstilles på en meningsfuld måde, bør Kommissionen sørge for standardiserede og sikre midler til indsamling af enhver form for oplysninger. Disse metoder bør garantere, at alle indsamlede oplysninger behandles fortroligt, således at forretningshemmeligheden og cybersikkerheden sikres.

| (51) | Relevante resultater, herunder oplysninger fra relevante interessenter og industrisammenslutninger, bør forelægges Det Europæiske Halvlederråd, så der regelmæssigt kan udveksles oplysninger, og oplysningerne kan medtages i en oversigt over overvågningen af værdikæderne for halvledere. |
| --- | --- |

(51)

Relevante resultater, herunder oplysninger fra relevante interessenter og industrisammenslutninger, bør forelægges Det Europæiske Halvlederråd, så der regelmæssigt kan udveksles oplysninger, og oplysningerne kan medtages i en oversigt over overvågningen af værdikæderne for halvledere.

| (52) | For at muliggøre disse overvågningsaktiviteter bør de nationale kompetente myndigheder i medlemsstaterne udarbejde en kontaktliste over alle relevante virksomheder i forsyningskæden for halvledere, der er etableret på deres nationale område. Denne liste bør gøre det muligt at identificere passende respondenter i forbindelse med anmodninger om frivillige oplysninger. Det bør ikke kræves, at listen er udtømmende. Listen bør behandles på en måde, der fuldt ud overholder de relevante fortrolighedsregler. |
| --- | --- |

(52)

For at muliggøre disse overvågningsaktiviteter bør de nationale kompetente myndigheder i medlemsstaterne udarbejde en kontaktliste over alle relevante virksomheder i forsyningskæden for halvledere, der er etableret på deres nationale område. Denne liste bør gøre det muligt at identificere passende respondenter i forbindelse med anmodninger om frivillige oplysninger. Det bør ikke kræves, at listen er udtømmende. Listen bør behandles på en måde, der fuldt ud overholder de relevante fortrolighedsregler.

| (53) | Tilgængeligheden af tilstrækkelige menneskelige, finansielle og tekniske ressourcer vil muliggøre en effektiv gennemførelse af opgaverne i henhold til denne forordning og bidrage til virkeliggørelsen af de heri fastsatte mål. Uden at det berører budgetproceduren og dens administrative autonomi, bør Kommissionen derfor udnytte ressourcerne optimalt for at sikre, at den kan udføre sine opgaver og udøve sine beføjelser i henhold til denne forordning effektivt. |
| --- | --- |

(53)

Tilgængeligheden af tilstrækkelige menneskelige, finansielle og tekniske ressourcer vil muliggøre en effektiv gennemførelse af opgaverne i henhold til denne forordning og bidrage til virkeliggørelsen af de heri fastsatte mål. Uden at det berører budgetproceduren og dens administrative autonomi, bør Kommissionen derfor udnytte ressourcerne optimalt for at sikre, at den kan udføre sine opgaver og udøve sine beføjelser i henhold til denne forordning effektivt.

| (54) | En række virksomheder, der leverer tjenester eller varer inden for halvledere, antages at være afgørende for en effektiv forsyningskæde for halvledere i Unionens økosystem for halvledere på grund af antallet af EU-virksomheder, der er afhængige af deres produkter, deres markedsandel i Unionen eller på verdensplan, deres betydning med hensyn til at sikre et tilstrækkeligt forsyningsniveau eller de mulige konsekvenser af en forstyrrelse af forsyningen med deres produkter og tjenester. Medlemsstaterne bør i samarbejde med Kommissionen identificere disse centrale markedsaktører på deres områder. |
| --- | --- |

(54)

En række virksomheder, der leverer tjenester eller varer inden for halvledere, antages at være afgørende for en effektiv forsyningskæde for halvledere i Unionens økosystem for halvledere på grund af antallet af EU-virksomheder, der er afhængige af deres produkter, deres markedsandel i Unionen eller på verdensplan, deres betydning med hensyn til at sikre et tilstrækkeligt forsyningsniveau eller de mulige konsekvenser af en forstyrrelse af forsyningen med deres produkter og tjenester. Medlemsstaterne bør i samarbejde med Kommissionen identificere disse centrale markedsaktører på deres områder.

| (55) | Medlemsstaterne og Kommissionen kan, når de i henhold til artikel 4 i forordning (EU) 2019/452 vurderer, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden, tage hensyn til dens potentielle indvirkning på kritiske teknologier og produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 (21), herunder halvledere. |
| --- | --- |

(55)

Medlemsstaterne og Kommissionen kan, når de i henhold til artikel 4 i forordning (EU) 2019/452 vurderer, om en udenlandsk direkte investering vil kunne påvirke sikkerheden eller den offentlige orden, tage hensyn til dens potentielle indvirkning på kritiske teknologier og produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 (21), herunder halvledere.

| (56) | Som led i overvågningen bør medlemsstaterne specifikt vurdere integriteten af de aktiviteter, der udføres af centrale markedsaktører. Den berørte medlemsstat vil kunne gøre Det Europæiske Halvlederråd opmærksom på sådanne spørgsmål. |
| --- | --- |

(56)

Som led i overvågningen bør medlemsstaterne specifikt vurdere integriteten af de aktiviteter, der udføres af centrale markedsaktører. Den berørte medlemsstat vil kunne gøre Det Europæiske Halvlederråd opmærksom på sådanne spørgsmål.

| (57) | For at gøre det muligt at foregribe potentielle mangler bør de nationale kompetente myndigheder varsle Kommissionen, hvis de får kendskab til en risiko for en alvorlig forstyrrelse i forsyningen med halvledere eller har konkrete og pålidelige oplysninger om eventuelle andre relevante risikofaktorer eller indtrufne hændelser. For at sikre en koordineret tilgang bør Kommissionen, hvis den får kendskab til en risiko for en alvorlig forstyrrelse i forsyningen med halvledere eller har konkrete eller pålidelige oplysninger om eventuelle andre relevante risikofaktorer eller indtrufne hændelser efter varsling eller fra internationale partnere, indkalde til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Halvlederråd for at drøfte, hvor alvorlige forstyrrelserne er, om proceduren for aktivering af krisefasen bør indledes, og om det kan være hensigtsmæssigt, nødvendigt og forholdsmæssigt, at medlemsstaterne gennemfører koordinerede fælles indkøb som en forebyggende foranstaltning, samt for at indgå i dialog med interessenter med henblik på at identificere, forberede og eventuelt koordinere sådanne forebyggende foranstaltninger. Det Europæiske Halvlederråd og Kommissionen bør inden for rammerne af denne dialog tage hensyn til de synspunkter, som interessenter i værdikæden for halvledere har. Kommissionen bør høre og samarbejde med relevante tredjelande med henblik på i fællesskab at imødegå forstyrrelser i forsyningskæden i overensstemmelse med internationale forpligtelser, og uden at det berører procedurekrav. |
| --- | --- |

(57)

For at gøre det muligt at foregribe potentielle mangler bør de nationale kompetente myndigheder varsle Kommissionen, hvis de får kendskab til en risiko for en alvorlig forstyrrelse i forsyningen med halvledere eller har konkrete og pålidelige oplysninger om eventuelle andre relevante risikofaktorer eller indtrufne hændelser. For at sikre en koordineret tilgang bør Kommissionen, hvis den får kendskab til en risiko for en alvorlig forstyrrelse i forsyningen med halvledere eller har konkrete eller pålidelige oplysninger om eventuelle andre relevante risikofaktorer eller indtrufne hændelser efter varsling eller fra internationale partnere, indkalde til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Halvlederråd for at drøfte, hvor alvorlige forstyrrelserne er, om proceduren for aktivering af krisefasen bør indledes, og om det kan være hensigtsmæssigt, nødvendigt og forholdsmæssigt, at medlemsstaterne gennemfører koordinerede fælles indkøb som en forebyggende foranstaltning, samt for at indgå i dialog med interessenter med henblik på at identificere, forberede og eventuelt koordinere sådanne forebyggende foranstaltninger. Det Europæiske Halvlederråd og Kommissionen bør inden for rammerne af denne dialog tage hensyn til de synspunkter, som interessenter i værdikæden for halvledere har. Kommissionen bør høre og samarbejde med relevante tredjelande med henblik på i fællesskab at imødegå forstyrrelser i forsyningskæden i overensstemmelse med internationale forpligtelser, og uden at det berører procedurekrav.

| (58) | Halvlederkrisefasen bør aktiveres, når der foreligger konkrete, tungtvejende og pålidelige beviser på en sådan krise. En halvlederkrise foreligger, hvis der er alvorlige forstyrrelser i forsyningen med halvledere eller alvorlige hindringer for handelen med halvledere i Unionen, der forårsager en betydelig mangel på halvledere, mellemprodukter eller råmaterialer eller forarbejdede materialer, og en sådan betydelig mangel forhindrer levering, reparation og vedligeholdelse af væsentlige produkter, der anvendes i kritiske sektorer, f.eks. medicinsk og diagnostisk udstyr, i det omfang det vil have alvorlige skadelige virkninger på de kritiske sektorers funktion på grund af disses betydning for samfundet, økonomien og sikkerheden i Unionen. |
| --- | --- |

(58)

Halvlederkrisefasen bør aktiveres, når der foreligger konkrete, tungtvejende og pålidelige beviser på en sådan krise. En halvlederkrise foreligger, hvis der er alvorlige forstyrrelser i forsyningen med halvledere eller alvorlige hindringer for handelen med halvledere i Unionen, der forårsager en betydelig mangel på halvledere, mellemprodukter eller råmaterialer eller forarbejdede materialer, og en sådan betydelig mangel forhindrer levering, reparation og vedligeholdelse af væsentlige produkter, der anvendes i kritiske sektorer, f.eks. medicinsk og diagnostisk udstyr, i det omfang det vil have alvorlige skadelige virkninger på de kritiske sektorers funktion på grund af disses betydning for samfundet, økonomien og sikkerheden i Unionen.

| (59) | For at sikre en fleksibel og effektiv reaktion på en sådan halvlederkrise bør Kommissionen, hvis den får kendskab til en potentiel halvlederkrise, vurdere, om betingelserne for aktivering af krisefasen er opfyldt. Hvis denne vurdering giver konkret, alvorlig og pålidelig dokumentation for en halvlederkrise, bør Kommissionen kunne forelægge Rådet et forslag om at aktivere krisefasen i en på forhånd fastsat periode på højst 12 måneder under hensyntagen til Det Europæiske Halvlederråds holdning. Kommissionen bør vurdere behovet for forlængelse eller førtidig afslutning af krisefasen og indlede en sådan procedure, hvis det konstateres at være nødvendigt, under hensyntagen til Det Europæiske Halvlederråds holdning. |
| --- | --- |

(59)

For at sikre en fleksibel og effektiv reaktion på en sådan halvlederkrise bør Kommissionen, hvis den får kendskab til en potentiel halvlederkrise, vurdere, om betingelserne for aktivering af krisefasen er opfyldt. Hvis denne vurdering giver konkret, alvorlig og pålidelig dokumentation for en halvlederkrise, bør Kommissionen kunne forelægge Rådet et forslag om at aktivere krisefasen i en på forhånd fastsat periode på højst 12 måneder under hensyntagen til Det Europæiske Halvlederråds holdning. Kommissionen bør vurdere behovet for forlængelse eller førtidig afslutning af krisefasen og indlede en sådan procedure, hvis det konstateres at være nødvendigt, under hensyntagen til Det Europæiske Halvlederråds holdning.

| (60) | På grund af den følsomme karakter af aktivering af krisefasen og de potentielle foranstaltninger, der kan træffes som reaktion herpå, herunder den betydelige indvirkning, som sådanne foranstaltninger kunne have på private virksomheder i Unionen, bør beføjelsen til at vedtage en gennemførelsesretsakt vedrørende aktivering, forlængelse og afslutning af krisefasen i en halvlederkrise tillægges Rådet. |
| --- | --- |

(60)

På grund af den følsomme karakter af aktivering af krisefasen og de potentielle foranstaltninger, der kan træffes som reaktion herpå, herunder den betydelige indvirkning, som sådanne foranstaltninger kunne have på private virksomheder i Unionen, bør beføjelsen til at vedtage en gennemførelsesretsakt vedrørende aktivering, forlængelse og afslutning af krisefasen i en halvlederkrise tillægges Rådet.

| (61) | Under krisefasen er et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne og koordinering af alle nationale foranstaltninger, der træffes med hensyn til forsyningskæden for halvledere, uundværlige for at håndtere forstyrrelser med den nødvendige samhørighed, modstandsdygtighed og effektivitet. Det Europæiske Halvlederråd bør i den forbindelse afholde ekstraordinære møder efter behov. Enhver foranstaltning, der træffes, bør være strengt begrænset til krisefasens varighed. |
| --- | --- |

(61)

Under krisefasen er et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne og koordinering af alle nationale foranstaltninger, der træffes med hensyn til forsyningskæden for halvledere, uundværlige for at håndtere forstyrrelser med den nødvendige samhørighed, modstandsdygtighed og effektivitet. Det Europæiske Halvlederråd bør i den forbindelse afholde ekstraordinære møder efter behov. Enhver foranstaltning, der træffes, bør være strengt begrænset til krisefasens varighed.

| (62) | For at opnå en hurtig, effektiv og koordineret EU-reaktion på en halvlederkrise er det nødvendigt at stille rettidige og ajourførte oplysninger om den aktuelle driftsmæssige situation til rådighed for Kommissionen og medlemsstaterne gennem Det Europæiske Halvlederråd og sørge for, at der kan træffes effektive foranstaltninger til sikring af forsyningen med halvledere til berørte kritiske sektorer. Hensigtsmæssige, effektive og forholdsmæssige foranstaltninger bør identificeres og gennemføres, når krisefasen aktiveres, uden at det berører et eventuelt fortsat internationalt samarbejde med relevante partnere med henblik på at afbøde den krisesituation, der er under udvikling. Hvis det er relevant, bør Kommissionen anmode om oplysninger fra virksomheder i forsyningskæden for halvledere. Hvis det er nødvendigt og forholdsmæssigt, bør Kommissionen desuden kunne pålægge integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg at acceptere og prioritere produktionsordrer på kriserelevante produkter, og den bør kunne fungere som indkøbscentral, hvis medlemsstaterne har givet den mandat hertil. Kommissionen bør begrænse foranstaltningerne til bestemte kritiske sektorer. Det Europæiske Halvlederråd kan også vurdere og rådgive om passende og effektive foranstaltninger. Desuden kan Det Europæiske Halvlederråd rådgive om nødvendigheden af at indføre beskyttelsesforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/479 (22). Anvendelsen af alle nødforanstaltninger bør være forholdsmæssig og begrænset til, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe halvlederkrisen, for så vidt det er i Unionens bedste interesse. Kommissionen bør regelmæssigt underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de trufne foranstaltninger og de underliggende årsager hertil. Kommissionen kan efter høring af Det Europæiske Halvlederråd udstede yderligere retningslinjer for gennemførelse og anvendelse af nødforanstaltninger. |
| --- | --- |

(62)

For at opnå en hurtig, effektiv og koordineret EU-reaktion på en halvlederkrise er det nødvendigt at stille rettidige og ajourførte oplysninger om den aktuelle driftsmæssige situation til rådighed for Kommissionen og medlemsstaterne gennem Det Europæiske Halvlederråd og sørge for, at der kan træffes effektive foranstaltninger til sikring af forsyningen med halvledere til berørte kritiske sektorer. Hensigtsmæssige, effektive og forholdsmæssige foranstaltninger bør identificeres og gennemføres, når krisefasen aktiveres, uden at det berører et eventuelt fortsat internationalt samarbejde med relevante partnere med henblik på at afbøde den krisesituation, der er under udvikling. Hvis det er relevant, bør Kommissionen anmode om oplysninger fra virksomheder i forsyningskæden for halvledere. Hvis det er nødvendigt og forholdsmæssigt, bør Kommissionen desuden kunne pålægge integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg at acceptere og prioritere produktionsordrer på kriserelevante produkter, og den bør kunne fungere som indkøbscentral, hvis medlemsstaterne har givet den mandat hertil. Kommissionen bør begrænse foranstaltningerne til bestemte kritiske sektorer. Det Europæiske Halvlederråd kan også vurdere og rådgive om passende og effektive foranstaltninger. Desuden kan Det Europæiske Halvlederråd rådgive om nødvendigheden af at indføre beskyttelsesforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/479 (22). Anvendelsen af alle nødforanstaltninger bør være forholdsmæssig og begrænset til, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe halvlederkrisen, for så vidt det er i Unionens bedste interesse. Kommissionen bør regelmæssigt underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de trufne foranstaltninger og de underliggende årsager hertil. Kommissionen kan efter høring af Det Europæiske Halvlederråd udstede yderligere retningslinjer for gennemførelse og anvendelse af nødforanstaltninger.

| (63) | En række sektorer er kritiske for, at det indre marked kan fungere. Med henblik på denne forordning bør disse kritiske sektorer opføres i et bilag til denne forordning. Denne liste bør være begrænset til de sektorer og delsektorer, der er opført i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2557 (23) i den udgave, som er gældende den 19. september 2023, med tilføjelse af forsvars- og sikkerhedssektoren på grund af deres vigtige rolle med hensyn til at sikre vitale samfundsmæssige funktioner. Visse foranstaltninger bør kun vedtages med henblik på at sikre forsyningen til kritiske sektorer. Kommissionen kan begrænse nødforanstaltninger til visse af disse sektorer eller til visse dele af dem, når en halvlederkrise har forstyrret eller truer med at forstyrre deres funktion. |
| --- | --- |

(63)

En række sektorer er kritiske for, at det indre marked kan fungere. Med henblik på denne forordning bør disse kritiske sektorer opføres i et bilag til denne forordning. Denne liste bør være begrænset til de sektorer og delsektorer, der er opført i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2557 (23) i den udgave, som er gældende den 19. september 2023, med tilføjelse af forsvars- og sikkerhedssektoren på grund af deres vigtige rolle med hensyn til at sikre vitale samfundsmæssige funktioner. Visse foranstaltninger bør kun vedtages med henblik på at sikre forsyningen til kritiske sektorer. Kommissionen kan begrænse nødforanstaltninger til visse af disse sektorer eller til visse dele af dem, når en halvlederkrise har forstyrret eller truer med at forstyrre deres funktion.

| (64) | Formålet med at anmode om oplysninger fra virksomheder i forsyningskæden for halvledere etableret i Unionen i krisefasen er at muliggøre præcise vurderinger af halvlederkrisen eller identificere og forberede potentielle afbødnings- eller nødforanstaltninger på EU-plan eller nationalt plan. Sådanne oplysninger kan vedrøre produktionsevne, produktionskapacitet samt primære nuværende forstyrrelser og flaskehalse. Disse aspekter vil kunne omfatte den typiske og den nuværende faktiske lagerbeholdning af kriserelevante produkter i produktionsanlæg i Unionen samt produktionsanlæg i tredjelande, hvor disse virksomheder opererer, med hvilke de indgår kontrakter, eller fra hvilke de indkøber forsyninger, den typiske og den nuværende faktiske gennemsnitlige gennemløbstid for de mest almindelige produkter, der produceres, den forventede produktion i de følgende tre måneder for hvert produktionsanlæg i Unionen eller forhold, der er til hinder for, at produktionskapaciteten kan udnyttes. Sådanne oplysninger bør begrænses til, hvad der er nødvendigt for at vurdere halvlederkrisens karakter eller potentielle afbødnings- eller nødforanstaltninger på EU-plan eller nationalt plan. Anmodninger om oplysninger bør ikke indebære fremlæggelse af oplysninger, hvis videregivelse strider mod medlemsstaternes nationale sikkerhedsinteresser. De konkrete oplysninger, der skal anmodes om, kan fastlægges i samarbejde med Det Europæiske Halvlederråd på grundlag af forudgående rådgivning fra et repræsentativt antal relevante virksomheder gennem frivillig høring. Enhver anmodning bør være forholdsmæssig, tage hensyn til virksomhedens legitime mål og de omkostninger og den indsats, der kræves for at stille oplysningerne til rådighed, samt fastsætte passende frister for at give de anmodede oplysninger. Virksomhederne bør være forpligtede til at efterkomme anmodninger og kan pålægges sanktioner, hvis de undlader at efterkomme dem eller giver ukorrekte oplysninger. Alle erhvervede oplysninger bør kun anvendes med henblik på denne forordning og være underlagt fortrolighedsregler. For at sikre fuld inddragelse af den medlemsstat, hvor en virksomhed har sit produktionsanlæg, bør Kommissionen straks videresende en kopi af anmodningen om oplysninger til den nationale kompetente myndighed og, hvis den nationale kompetente myndighed anmoder herom, dele de erhvervede oplysninger med den nationale kompetente myndighed via sikre midler. Hvis en virksomhed modtager en anmodnings om oplysninger vedrørende sine halvlederaktiviteter af et tredjeland, bør den underrette Kommissionen herom, så Kommissionen kan vurdere, om en anmodning om oplysninger fra Kommissionens side er berettiget. |
| --- | --- |

(64)

Formålet med at anmode om oplysninger fra virksomheder i forsyningskæden for halvledere etableret i Unionen i krisefasen er at muliggøre præcise vurderinger af halvlederkrisen eller identificere og forberede potentielle afbødnings- eller nødforanstaltninger på EU-plan eller nationalt plan. Sådanne oplysninger kan vedrøre produktionsevne, produktionskapacitet samt primære nuværende forstyrrelser og flaskehalse. Disse aspekter vil kunne omfatte den typiske og den nuværende faktiske lagerbeholdning af kriserelevante produkter i produktionsanlæg i Unionen samt produktionsanlæg i tredjelande, hvor disse virksomheder opererer, med hvilke de indgår kontrakter, eller fra hvilke de indkøber forsyninger, den typiske og den nuværende faktiske gennemsnitlige gennemløbstid for de mest almindelige produkter, der produceres, den forventede produktion i de følgende tre måneder for hvert produktionsanlæg i Unionen eller forhold, der er til hinder for, at produktionskapaciteten kan udnyttes. Sådanne oplysninger bør begrænses til, hvad der er nødvendigt for at vurdere halvlederkrisens karakter eller potentielle afbødnings- eller nødforanstaltninger på EU-plan eller nationalt plan. Anmodninger om oplysninger bør ikke indebære fremlæggelse af oplysninger, hvis videregivelse strider mod medlemsstaternes nationale sikkerhedsinteresser. De konkrete oplysninger, der skal anmodes om, kan fastlægges i samarbejde med Det Europæiske Halvlederråd på grundlag af forudgående rådgivning fra et repræsentativt antal relevante virksomheder gennem frivillig høring. Enhver anmodning bør være forholdsmæssig, tage hensyn til virksomhedens legitime mål og de omkostninger og den indsats, der kræves for at stille oplysningerne til rådighed, samt fastsætte passende frister for at give de anmodede oplysninger. Virksomhederne bør være forpligtede til at efterkomme anmodninger og kan pålægges sanktioner, hvis de undlader at efterkomme dem eller giver ukorrekte oplysninger. Alle erhvervede oplysninger bør kun anvendes med henblik på denne forordning og være underlagt fortrolighedsregler. For at sikre fuld inddragelse af den medlemsstat, hvor en virksomhed har sit produktionsanlæg, bør Kommissionen straks videresende en kopi af anmodningen om oplysninger til den nationale kompetente myndighed og, hvis den nationale kompetente myndighed anmoder herom, dele de erhvervede oplysninger med den nationale kompetente myndighed via sikre midler. Hvis en virksomhed modtager en anmodnings om oplysninger vedrørende sine halvlederaktiviteter af et tredjeland, bør den underrette Kommissionen herom, så Kommissionen kan vurdere, om en anmodning om oplysninger fra Kommissionens side er berettiget.

| (65) | Kommissionen vil som en sidste udvej for at sikre, at kritiske sektorer fortsat kan fungere i krisetider, og kun når det er nødvendigt og forholdsmæssigt med henblik herpå, kunne pålægge integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg at acceptere og prioritere ordrer på kriserelevante produkter. Potentielle modtagere af prioriterede ordrer bør være enheder fra kritiske sektorer eller virksomheder, der leverer til kritiske sektorer, hvis aktiviteter forstyrres eller risikerer at blive forstyrret på grund af manglen. For at sikre, at prioriterede ordrer kun anvendes, når det er nødvendigt, bør de begrænses til modtagere, som efter at have gennemført risikobegrænsende foranstaltninger ikke har været i stand til at undgå, for eksempel gennem deres indkøbspraksis, eller afbøde indvirkningen af manglen på andre måder, for eksempel ved at anvende eksisterende lagre. Denne forpligtelse kan udvides til også at omfatte halvlederproduktionsanlæg, der har accepteret en sådan mulighed som led i modtagelse af offentlig støtte, hvis en sådan offentlig støtte har til formål at fremme evnen til at øge produktionskapaciteten. Afgørelser om prioriterede ordrer bør træffes i overensstemmelse med alle relevante EU-retlige forpligtelser under hensyntagen til sagens omstændigheder. Forpligtelsen vedrørende prioriterede ordrer bør gå forud for enhver opfyldelsesforpligtelse i henhold til privat eller offentlig ret, samtidig med at der bør tages hensyn til virksomhedernes legitime mål og de omkostninger og den indsats, der kræves ved enhver ændring af produktionsrækkefølgen. Hver enkelt prioriteret ordre bør afgives til en retfærdig og rimelig pris. Beregningen af en sådan pris kan foretages på grundlag af de gennemsnitlige markedspriser i de seneste år, forudsat at en eventuel stigning begrundes, f.eks. under henvisning til inflation eller stigende energiomkostninger. Virksomheder kan pålægges sanktioner, hvis de undlader at opfylde forpligtelsen vedrørende prioriterede ordrer. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen vil som en sidste udvej for at sikre, at kritiske sektorer fortsat kan fungere i krisetider, og kun når det er nødvendigt og forholdsmæssigt med henblik herpå, kunne pålægge integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg at acceptere og prioritere ordrer på kriserelevante produkter. Potentielle modtagere af prioriterede ordrer bør være enheder fra kritiske sektorer eller virksomheder, der leverer til kritiske sektorer, hvis aktiviteter forstyrres eller risikerer at blive forstyrret på grund af manglen. For at sikre, at prioriterede ordrer kun anvendes, når det er nødvendigt, bør de begrænses til modtagere, som efter at have gennemført risikobegrænsende foranstaltninger ikke har været i stand til at undgå, for eksempel gennem deres indkøbspraksis, eller afbøde indvirkningen af manglen på andre måder, for eksempel ved at anvende eksisterende lagre. Denne forpligtelse kan udvides til også at omfatte halvlederproduktionsanlæg, der har accepteret en sådan mulighed som led i modtagelse af offentlig støtte, hvis en sådan offentlig støtte har til formål at fremme evnen til at øge produktionskapaciteten. Afgørelser om prioriterede ordrer bør træffes i overensstemmelse med alle relevante EU-retlige forpligtelser under hensyntagen til sagens omstændigheder. Forpligtelsen vedrørende prioriterede ordrer bør gå forud for enhver opfyldelsesforpligtelse i henhold til privat eller offentlig ret, samtidig med at der bør tages hensyn til virksomhedernes legitime mål og de omkostninger og den indsats, der kræves ved enhver ændring af produktionsrækkefølgen. Hver enkelt prioriteret ordre bør afgives til en retfærdig og rimelig pris. Beregningen af en sådan pris kan foretages på grundlag af de gennemsnitlige markedspriser i de seneste år, forudsat at en eventuel stigning begrundes, f.eks. under henvisning til inflation eller stigende energiomkostninger. Virksomheder kan pålægges sanktioner, hvis de undlader at opfylde forpligtelsen vedrørende prioriterede ordrer.

| (66) | For anlæg, der udfører en prioriteret ordre, kan det være gavnligt for Kommissionen, som bistås af Det Europæiske Halvlederråd, og medlemsstaterne at udveksle bedste praksis vedrørende udførelsen af disse ordrer, herunder bedste administrative praksis. |
| --- | --- |

(66)

For anlæg, der udfører en prioriteret ordre, kan det være gavnligt for Kommissionen, som bistås af Det Europæiske Halvlederråd, og medlemsstaterne at udveksle bedste praksis vedrørende udførelsen af disse ordrer, herunder bedste administrative praksis.

| (67) | De berørte virksomheder bør være forpligtede til at acceptere og give fortrinsret til prioriterede ordrer. Med henblik på at sikre, at prioriterede ordrer er i overensstemmelse med et anlægs kapacitet og produktionsportefølje, bør Kommissionen give det berørte anlæg mulighed for at blive hørt om gennemførligheden af og detaljerne i den prioriterede ordre. Kommissionen bør ikke afgive en prioriteret ordre, hvis anlægget ikke er i stand til at opfylde ordren, selv om den er prioriteret, hvad end dette er på grund af utilstrækkelig produktionsevne eller produktionskapacitet eller af tekniske årsager, eller hvis produktet ikke leveres, eller tjenesten ikke udføres af anlægget, eller fordi det vil medføre en urimelig økonomisk byrde og alvorlige problemer for virksomheden, herunder væsentlig risiko vedrørende forretningskontinuitet. |
| --- | --- |

(67)

De berørte virksomheder bør være forpligtede til at acceptere og give fortrinsret til prioriterede ordrer. Med henblik på at sikre, at prioriterede ordrer er i overensstemmelse med et anlægs kapacitet og produktionsportefølje, bør Kommissionen give det berørte anlæg mulighed for at blive hørt om gennemførligheden af og detaljerne i den prioriterede ordre. Kommissionen bør ikke afgive en prioriteret ordre, hvis anlægget ikke er i stand til at opfylde ordren, selv om den er prioriteret, hvad end dette er på grund af utilstrækkelig produktionsevne eller produktionskapacitet eller af tekniske årsager, eller hvis produktet ikke leveres, eller tjenesten ikke udføres af anlægget, eller fordi det vil medføre en urimelig økonomisk byrde og alvorlige problemer for virksomheden, herunder væsentlig risiko vedrørende forretningskontinuitet.

| (68) | For at sikre en gennemsigtig og klar ramme for gennemførelsen af prioriterede ordrer bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage en gennemførelsesretsakt om fastlæggelse af de praktiske og operationelle ordninger. Denne gennemførelsesretsakt bør indeholde beskyttelsesforanstaltninger for at sikre, at prioriterede ordrer gennemføres i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet, såsom en mekanisme, der tager hensyn til eksisterende ordrer, og en mekanisme, der sikrer, at mængden af prioriterede ordrer ikke overstiger, hvad der er nødvendigt. |
| --- | --- |

(68)

For at sikre en gennemsigtig og klar ramme for gennemførelsen af prioriterede ordrer bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage en gennemførelsesretsakt om fastlæggelse af de praktiske og operationelle ordninger. Denne gennemførelsesretsakt bør indeholde beskyttelsesforanstaltninger for at sikre, at prioriterede ordrer gennemføres i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet, såsom en mekanisme, der tager hensyn til eksisterende ordrer, og en mekanisme, der sikrer, at mængden af prioriterede ordrer ikke overstiger, hvad der er nødvendigt.

| (69) | I det ekstraordinære tilfælde, hvor en virksomhed i forsyningskæden for halvledere i Unionen modtager en anmodning om en prioriteret ordre fra et tredjeland, bør den underrette Kommissionen om en sådan anmodning, så det kan vurderes, om Kommissionen, såfremt der er tale om en betydelig indvirkning på forsyningssikkerheden for kritiske sektorer, og de øvrige krav om nødvendighed, proportionalitet og lovlighed ud fra sagens omstændigheder er opfyldt, ligeledes bør pålægge en forpligtelse vedrørende prioriterede ordrer. |
| --- | --- |

(69)

I det ekstraordinære tilfælde, hvor en virksomhed i forsyningskæden for halvledere i Unionen modtager en anmodning om en prioriteret ordre fra et tredjeland, bør den underrette Kommissionen om en sådan anmodning, så det kan vurderes, om Kommissionen, såfremt der er tale om en betydelig indvirkning på forsyningssikkerheden for kritiske sektorer, og de øvrige krav om nødvendighed, proportionalitet og lovlighed ud fra sagens omstændigheder er opfyldt, ligeledes bør pålægge en forpligtelse vedrørende prioriterede ordrer.

| (70) | I betragtning af vigtigheden af at garantere forsyningssikkerheden for kritiske sektorer, der udfører vitale samfundsmæssige funktioner, bør overholdelse af forpligtelsen til at opfylde prioriterede ordrer ikke medføre skadesansvar over for tredjeparter som følge af misligholdelse af kontraktlige forpligtelser, der kan opstå som følge af de nødvendige midlertidige ændringer af den berørte producents operationelle processer, hvilket bør begrænses til det omfang, i hvilket den manglende opfyldelse af de kontraktlige forpligtelser var nødvendig af hensyn til overholdelse af den krævede prioritering. Virksomheder, der potentielt kan blive omfattet af en prioriteret ordre, bør foregribe denne omstændighed i vilkårene i deres handelsaftaler. Uden at det berører anvendelsen af andre bestemmelser, er produktansvar som fastsat i Rådets direktiv 85/374/EØF (24) ikke omfattet af denne ansvarsfritagelse. |
| --- | --- |

(70)

I betragtning af vigtigheden af at garantere forsyningssikkerheden for kritiske sektorer, der udfører vitale samfundsmæssige funktioner, bør overholdelse af forpligtelsen til at opfylde prioriterede ordrer ikke medføre skadesansvar over for tredjeparter som følge af misligholdelse af kontraktlige forpligtelser, der kan opstå som følge af de nødvendige midlertidige ændringer af den berørte producents operationelle processer, hvilket bør begrænses til det omfang, i hvilket den manglende opfyldelse af de kontraktlige forpligtelser var nødvendig af hensyn til overholdelse af den krævede prioritering. Virksomheder, der potentielt kan blive omfattet af en prioriteret ordre, bør foregribe denne omstændighed i vilkårene i deres handelsaftaler. Uden at det berører anvendelsen af andre bestemmelser, er produktansvar som fastsat i Rådets direktiv 85/374/EØF (24) ikke omfattet af denne ansvarsfritagelse.

| (71) | Forpligtelsen til at prioritere produktionen af visse produkter respekterer det væsentligste indhold af og påvirker ikke uforholdsmæssigt friheden til at oprette og drive egen virksomhed og aftalefriheden som fastsat i artikel 16 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) eller ejendomsretten som fastsat i chartrets artikel 17. Enhver begrænsning af disse rettigheder ved denne forordning vil i overensstemmelse med chartrets artikel 52, stk. 1, være fastlagt ved lovrespektere disse rettigheders og friheders væsentligste indhold og overholde proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(71)

Forpligtelsen til at prioritere produktionen af visse produkter respekterer det væsentligste indhold af og påvirker ikke uforholdsmæssigt friheden til at oprette og drive egen virksomhed og aftalefriheden som fastsat i artikel 16 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) eller ejendomsretten som fastsat i chartrets artikel 17. Enhver begrænsning af disse rettigheder ved denne forordning vil i overensstemmelse med chartrets artikel 52, stk. 1, være fastlagt ved lovrespektere disse rettigheders og friheders væsentligste indhold og overholde proportionalitetsprincippet.

| (72) | Hvis krisefasen aktiveres, vil to eller flere medlemsstater kunne give Kommissionen mandat til at samle efterspørgslen og handle på deres vegne i offentlige indkøb af offentlig interesse i overensstemmelse med de eksisterende EU-regler og -procedurer og dermed udnytte dens købekraft. Fælles indkøb bør kun anvendes til at afhjælpe forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere under en krise. Med mandatet vil Kommissionen kunne bemyndiges til at indgå aftaler om indkøb af kriserelevante produkter til visse kritiske sektorer. Kommissionen bør for hver anmodning vurdere nytteværdien, nødvendigheden og proportionaliteten i samråd med Det Europæiske Halvlederråd. Hvis Kommissionen agter ikke at følge anmodningen, bør den underrette de berørte medlemsstater og Det Europæiske Halvlederråd herom og angive grundene hertil. De proceduremæssige detaljer bør fastlægges i en aftale mellem Kommissionen og de deltagende medlemsstater, herunder grundene til, at den fælles indkøbsmekanisme anvendes, og forpligtelserne i denne forbindelse. En sådan aftale kan omfatte antallet af kontrakter, der skal indgås, og betingelserne for de fælles indkøb såsom priser, leveringstider, mængder og tilvalgs- eller fravalgsklausuler. Fælles indkøb kan resultere i, at der undertegnes én kontrakt, der dækker alle medlemsstaternes behov, eller flere kontrakter, som hver dækker én eller flere medlemsstaters behov. Endvidere bør de deltagende medlemsstater have ret til at udpege repræsentanter, der skal yde vejledning og rådgivning i forbindelse med indkøbsprocedurerne og i forhandlingerne om indkøbsaftalerne. Fordelingen, anvendelsen eller videresalget af indkøbte produkter bør fortsat ligge inden for de deltagende medlemsstaters ansvarsområde. |
| --- | --- |

(72)

Hvis krisefasen aktiveres, vil to eller flere medlemsstater kunne give Kommissionen mandat til at samle efterspørgslen og handle på deres vegne i offentlige indkøb af offentlig interesse i overensstemmelse med de eksisterende EU-regler og -procedurer og dermed udnytte dens købekraft. Fælles indkøb bør kun anvendes til at afhjælpe forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere under en krise. Med mandatet vil Kommissionen kunne bemyndiges til at indgå aftaler om indkøb af kriserelevante produkter til visse kritiske sektorer. Kommissionen bør for hver anmodning vurdere nytteværdien, nødvendigheden og proportionaliteten i samråd med Det Europæiske Halvlederråd. Hvis Kommissionen agter ikke at følge anmodningen, bør den underrette de berørte medlemsstater og Det Europæiske Halvlederråd herom og angive grundene hertil. De proceduremæssige detaljer bør fastlægges i en aftale mellem Kommissionen og de deltagende medlemsstater, herunder grundene til, at den fælles indkøbsmekanisme anvendes, og forpligtelserne i denne forbindelse. En sådan aftale kan omfatte antallet af kontrakter, der skal indgås, og betingelserne for de fælles indkøb såsom priser, leveringstider, mængder og tilvalgs- eller fravalgsklausuler. Fælles indkøb kan resultere i, at der undertegnes én kontrakt, der dækker alle medlemsstaternes behov, eller flere kontrakter, som hver dækker én eller flere medlemsstaters behov. Endvidere bør de deltagende medlemsstater have ret til at udpege repræsentanter, der skal yde vejledning og rådgivning i forbindelse med indkøbsprocedurerne og i forhandlingerne om indkøbsaftalerne. Fordelingen, anvendelsen eller videresalget af indkøbte produkter bør fortsat ligge inden for de deltagende medlemsstaters ansvarsområde.

| (73) | Under en krise med mangel på halvledere kunne det blive nødvendigt, at Unionen overvejer beskyttelsesforanstaltninger. Det Europæiske Halvlederråd bør kunne give udtryk for sin holdning med henblik på at bidrage til Kommissionens vurdering af, om markedssituationen udgør en betydelig mangel på livsvigtige varer i henhold til forordning (EU) 2015/479. |
| --- | --- |

(73)

Under en krise med mangel på halvledere kunne det blive nødvendigt, at Unionen overvejer beskyttelsesforanstaltninger. Det Europæiske Halvlederråd bør kunne give udtryk for sin holdning med henblik på at bidrage til Kommissionens vurdering af, om markedssituationen udgør en betydelig mangel på livsvigtige varer i henhold til forordning (EU) 2015/479.

| (74) | Den institutionelle ramme for ekspertgrupper, herunder reglerne om gennemsigtighed for enheden og dens undergrupper, bør finde anvendelse på Det Europæiske Halvlederråd, uden at dette berører denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør rådgive og bistå Kommissionen i specifikke spørgsmål. Disse spørgsmål bør omfatte rådgivning af fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder om initiativet, udveksling af oplysninger om de integrerede produktionsanlægs og de åbne EU-produktionsanlægs drift, drøftelse og forberedelse af udpegelsen af specifikke sektorer og teknologier med potentielt stor social indvirkning og sikkerhedsmæssig betydning, og som har behov for certificering af pålidelige produkter, samt håndtering af koordineret overvågning og kriserespons. Desuden bør Det Europæiske Halvlederråd sikre en ensartet anvendelse af denne forordning og lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og udvekslingen af oplysninger om spørgsmål vedrørende denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør også udveksle synspunkter med Kommissionen om de bedste metoder til at sikre effektiv beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolige oplysninger og forretningshemmeligheder med behørig inddragelse af interessenter i forbindelse med halvledersektoren. Det Europæiske Halvlederråd bør støtte Kommissionen i det internationale samarbejde i overensstemmelse med internationale forpligtelser. Det bør tjene som et forum for drøftelser om bl.a., hvordan samarbejdet i den globale værdikæde for halvledere kan styrkes, uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets prærogativer i overensstemmelse med traktaterne. I denne forbindelse bør Det Europæiske Halvlederråd tage hensyn til de synspunkter, som den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier og andre interessenter har. Derudover bør Det Europæiske Halvlederråd koordinere, samarbejde og udveksle oplysninger med andre EU-strukturer for kriserespons og kriseberedskab med henblik på at sikre en sammenhængende og koordineret EU-tilgang for så vidt angår foranstaltninger vedrørende kriserespons og kriseberedskab i forbindelse med halvlederkriser. |
| --- | --- |

(74)

Den institutionelle ramme for ekspertgrupper, herunder reglerne om gennemsigtighed for enheden og dens undergrupper, bør finde anvendelse på Det Europæiske Halvlederråd, uden at dette berører denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør rådgive og bistå Kommissionen i specifikke spørgsmål. Disse spørgsmål bør omfatte rådgivning af fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder om initiativet, udveksling af oplysninger om de integrerede produktionsanlægs og de åbne EU-produktionsanlægs drift, drøftelse og forberedelse af udpegelsen af specifikke sektorer og teknologier med potentielt stor social indvirkning og sikkerhedsmæssig betydning, og som har behov for certificering af pålidelige produkter, samt håndtering af koordineret overvågning og kriserespons. Desuden bør Det Europæiske Halvlederråd sikre en ensartet anvendelse af denne forordning og lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og udvekslingen af oplysninger om spørgsmål vedrørende denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør også udveksle synspunkter med Kommissionen om de bedste metoder til at sikre effektiv beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolige oplysninger og forretningshemmeligheder med behørig inddragelse af interessenter i forbindelse med halvledersektoren. Det Europæiske Halvlederråd bør støtte Kommissionen i det internationale samarbejde i overensstemmelse med internationale forpligtelser. Det bør tjene som et forum for drøftelser om bl.a., hvordan samarbejdet i den globale værdikæde for halvledere kan styrkes, uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets prærogativer i overensstemmelse med traktaterne. I denne forbindelse bør Det Europæiske Halvlederråd tage hensyn til de synspunkter, som den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier og andre interessenter har. Derudover bør Det Europæiske Halvlederråd koordinere, samarbejde og udveksle oplysninger med andre EU-strukturer for kriserespons og kriseberedskab med henblik på at sikre en sammenhængende og koordineret EU-tilgang for så vidt angår foranstaltninger vedrørende kriserespons og kriseberedskab i forbindelse med halvlederkriser.

| (75) | En repræsentant for Kommissionen bør lede Det Europæiske Halvlederråd. Hver medlemsstat bør udpege mindst én højtstående repræsentant til Det Europæiske Halvlederråd. Medlemsstaterne vil også kunne udpege forskellige repræsentanter alt efter Det Europæiske Halvlederråds forskellige opgaver, f.eks. afhængigt af hvilken del af denne forordning der drøftes på møderne i Halvlederrådet. For at modtage vigtig rådgivning om Det Europæiske Halvlederråds aktiviteter og muliggøre passende deltagelse af interessenter bør formanden kunne nedsætte undergrupper og bør have ret til at etablere samarbejdsordninger ved at indbyde eksperter og observatører til at deltage i møder på ad hoc-basis eller indbyde interessenter, navnlig organisationer, der repræsenterer EU-halvledersektorens interesser, såsom den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier, til at deltage i dets undergrupper som observatører. |
| --- | --- |

(75)

En repræsentant for Kommissionen bør lede Det Europæiske Halvlederråd. Hver medlemsstat bør udpege mindst én højtstående repræsentant til Det Europæiske Halvlederråd. Medlemsstaterne vil også kunne udpege forskellige repræsentanter alt efter Det Europæiske Halvlederråds forskellige opgaver, f.eks. afhængigt af hvilken del af denne forordning der drøftes på møderne i Halvlederrådet. For at modtage vigtig rådgivning om Det Europæiske Halvlederråds aktiviteter og muliggøre passende deltagelse af interessenter bør formanden kunne nedsætte undergrupper og bør have ret til at etablere samarbejdsordninger ved at indbyde eksperter og observatører til at deltage i møder på ad hoc-basis eller indbyde interessenter, navnlig organisationer, der repræsenterer EU-halvledersektorens interesser, såsom den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier, til at deltage i dets undergrupper som observatører.

| (76) | Det Europæiske Halvlederråd bør afholde særskilte møder om sine opgaver vedrørende initiativet og om sine opgaver vedrørende forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed samt overvågning og kriserespons. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at sikre et virksomt og effektivt samarbejde i Det Europæiske Halvlederråd. Formanden bør kunne lette udvekslinger mellem Det Europæiske Halvlederråd og andre EU-organer, -kontorer, -agenturer og -ekspertgrupper og rådgivende EU-grupper. I betragtning af vigtigheden af forsyningen med halvledere til andre sektorer og den koordinering, der er nødvendig som følge heraf, bør formanden sørge for, at andre EU-institutioner og -organer deltager som observatører i møder i Det Europæiske Halvlederråd, når det er relevant og hensigtsmæssigt med hensyn til den overvågnings- og kriseresponsmekanisme, som etableres i denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør udføre Den Europæiske Ekspertgruppe om Halvlederes opgaver for at videreføre og udnytte det arbejde, der er gjort i forlængelse af gennemførelsen af Kommissionens henstilling (EU) 2022/210 (25). Når Det Europæiske Halvlederråd er operationelt, bør denne ekspertgruppe opløses. |
| --- | --- |

(76)

Det Europæiske Halvlederråd bør afholde særskilte møder om sine opgaver vedrørende initiativet og om sine opgaver vedrørende forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed samt overvågning og kriserespons. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at sikre et virksomt og effektivt samarbejde i Det Europæiske Halvlederråd. Formanden bør kunne lette udvekslinger mellem Det Europæiske Halvlederråd og andre EU-organer, -kontorer, -agenturer og -ekspertgrupper og rådgivende EU-grupper. I betragtning af vigtigheden af forsyningen med halvledere til andre sektorer og den koordinering, der er nødvendig som følge heraf, bør formanden sørge for, at andre EU-institutioner og -organer deltager som observatører i møder i Det Europæiske Halvlederråd, når det er relevant og hensigtsmæssigt med hensyn til den overvågnings- og kriseresponsmekanisme, som etableres i denne forordning. Det Europæiske Halvlederråd bør udføre Den Europæiske Ekspertgruppe om Halvlederes opgaver for at videreføre og udnytte det arbejde, der er gjort i forlængelse af gennemførelsen af Kommissionens henstilling (EU) 2022/210 (25). Når Det Europæiske Halvlederråd er operationelt, bør denne ekspertgruppe opløses.

| (77) | Medlemsstaterne spiller en central rolle i anvendelsen og håndhævelsen af denne forordning. I den forbindelse bør hver medlemsstat udpege en eller flere nationale kompetente myndigheder med ansvar for en effektiv gennemførelse af denne forordning og sørge for, at disse myndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer. Medlemsstaterne vil kunne udpege en eller flere eksisterende myndigheder. For at øge organisationseffektiviteten i medlemsstaterne og etablere et officielt kontaktpunkt over for offentligheden og andre modparter på EU- og medlemsstatsplan, herunder Kommissionen og Det Europæiske Halvlederråd, bør hver medlemsstat blandt de myndigheder, den har udpeget som kompetente myndigheder i henhold til denne forordning, udpege et nationalt centralt kontaktpunkt med ansvar for koordinering af spørgsmål vedrørende denne forordning og grænseoverskridende samarbejde med kompetente myndigheder i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(77)

Medlemsstaterne spiller en central rolle i anvendelsen og håndhævelsen af denne forordning. I den forbindelse bør hver medlemsstat udpege en eller flere nationale kompetente myndigheder med ansvar for en effektiv gennemførelse af denne forordning og sørge for, at disse myndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer. Medlemsstaterne vil kunne udpege en eller flere eksisterende myndigheder. For at øge organisationseffektiviteten i medlemsstaterne og etablere et officielt kontaktpunkt over for offentligheden og andre modparter på EU- og medlemsstatsplan, herunder Kommissionen og Det Europæiske Halvlederråd, bør hver medlemsstat blandt de myndigheder, den har udpeget som kompetente myndigheder i henhold til denne forordning, udpege et nationalt centralt kontaktpunkt med ansvar for koordinering af spørgsmål vedrørende denne forordning og grænseoverskridende samarbejde med kompetente myndigheder i andre medlemsstater.

| (78) | For at sikre et tillidsfuldt og konstruktivt samarbejde mellem de kompetente myndigheder på EU-plan og nationalt plan bør alle parter, der er involveret i anvendelsen af denne forordning, respektere fortroligheden af oplysninger og data, som indhentes under udførelsen af deres opgaver, således at navnlig intellektuelle ejendomsrettigheder, følsomme forretningsoplysninger og forretningshemmeligheder beskyttes. Alle oplysninger, der er erhvervet i forbindelse med ansøgningen om status som anerkendelse som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg eller i forbindelse med anmodninger om oplysninger eller meddelelsesforpligtelser i henhold til denne forordning, bør kun anvendes med henblik på denne forordning og bør være omfattet af tavshedspligt i overensstemmelse med artikel 339 i TEUF samt Kommissionens interne regler om sikker håndtering af data, navnlig Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 (26). Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder samt deres embedsmænd, ansatte og øvrige personer, der arbejder under disse myndigheders tilsyn, samt tjenestemænd og embedsmænd fra andre myndigheder i medlemsstaterne bør sikre fortroligheden af oplysninger, der indhentes under udførelsen af deres opgaver og aktiviteter. Dette bør også gælde Det Europæiske Halvlederråd og Halvlederudvalget, som nedsættes ved denne forordning. Kommissionen bør, hvor det er relevant, kunne vedtage gennemførelsesretsakter for at præcisere de praktiske ordninger for behandlingen af fortrolige oplysninger i forbindelse med indsamling af oplysninger. |
| --- | --- |

(78)

For at sikre et tillidsfuldt og konstruktivt samarbejde mellem de kompetente myndigheder på EU-plan og nationalt plan bør alle parter, der er involveret i anvendelsen af denne forordning, respektere fortroligheden af oplysninger og data, som indhentes under udførelsen af deres opgaver, således at navnlig intellektuelle ejendomsrettigheder, følsomme forretningsoplysninger og forretningshemmeligheder beskyttes. Alle oplysninger, der er erhvervet i forbindelse med ansøgningen om status som anerkendelse som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg eller i forbindelse med anmodninger om oplysninger eller meddelelsesforpligtelser i henhold til denne forordning, bør kun anvendes med henblik på denne forordning og bør være omfattet af tavshedspligt i overensstemmelse med artikel 339 i TEUF samt Kommissionens interne regler om sikker håndtering af data, navnlig Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 (26). Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder samt deres embedsmænd, ansatte og øvrige personer, der arbejder under disse myndigheders tilsyn, samt tjenestemænd og embedsmænd fra andre myndigheder i medlemsstaterne bør sikre fortroligheden af oplysninger, der indhentes under udførelsen af deres opgaver og aktiviteter. Dette bør også gælde Det Europæiske Halvlederråd og Halvlederudvalget, som nedsættes ved denne forordning. Kommissionen bør, hvor det er relevant, kunne vedtage gennemførelsesretsakter for at præcisere de praktiske ordninger for behandlingen af fortrolige oplysninger i forbindelse med indsamling af oplysninger.

| (79) | Opfyldelse af denne forordnings forpligtelser bør kunne håndhæves ved hjælp af bøder og tvangsbøder. Med henblik herpå bør der fastsættes passende niveauer for bøder for manglende opfyldelse af anmodninger om oplysninger og meddelelsesforpligtelser i henhold til denne forordning under hensyntagen til, hvor alvorlig den manglende opfyldelse er for så vidt angår de to forpligtelser, og med andre lofter for SMV'er. Desuden bør der fastsættes tvangsbøder for manglende opfyldelse af forpligtelsen til at acceptere og udføre prioriterede ordrer, og disse forpligtelser bør være forholdsmæssige og afspejle prisniveauet på markedet i de seneste 90 dage, med andre lofter for SMV'er. Der bør gælde forældelsesfrister for pålæggelse af bøder og tvangsbøder i tillæg til forældelsesfrister for tvangsfuldbyrdelse. Desuden bør Kommissionen give den berørte virksomhed eller de berørte organisationer, der repræsenterer virksomheder, ret til at blive hørt. |
| --- | --- |

(79)

Opfyldelse af denne forordnings forpligtelser bør kunne håndhæves ved hjælp af bøder og tvangsbøder. Med henblik herpå bør der fastsættes passende niveauer for bøder for manglende opfyldelse af anmodninger om oplysninger og meddelelsesforpligtelser i henhold til denne forordning under hensyntagen til, hvor alvorlig den manglende opfyldelse er for så vidt angår de to forpligtelser, og med andre lofter for SMV'er. Desuden bør der fastsættes tvangsbøder for manglende opfyldelse af forpligtelsen til at acceptere og udføre prioriterede ordrer, og disse forpligtelser bør være forholdsmæssige og afspejle prisniveauet på markedet i de seneste 90 dage, med andre lofter for SMV'er. Der bør gælde forældelsesfrister for pålæggelse af bøder og tvangsbøder i tillæg til forældelsesfrister for tvangsfuldbyrdelse. Desuden bør Kommissionen give den berørte virksomhed eller de berørte organisationer, der repræsenterer virksomheder, ret til at blive hørt.

| (80) | For at afspejle den teknologiske udvikling og markedsudviklingen, sikre en effektiv gennemførelse og evaluering af initiativet og fastsætte nærmere regler for tildeling af mærket designekspertisecenter bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at ændre denne forordning for så vidt angår de tiltag, der støttes af initiativet, på en måde, der er i overensstemmelse med dens mål, og for så vidt angår målbare indikatorer til overvågning af initiativets gennemførelse og rapportering af dets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål og med henblik på at supplere denne forordning ved at udarbejde proceduren for ansøgninger om og kravene og betingelserne for tildeling, overvågning og tilbagetrækning af mærket designekspertisecenter. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (27). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(80)

For at afspejle den teknologiske udvikling og markedsudviklingen, sikre en effektiv gennemførelse og evaluering af initiativet og fastsætte nærmere regler for tildeling af mærket designekspertisecenter bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at ændre denne forordning for så vidt angår de tiltag, der støttes af initiativet, på en måde, der er i overensstemmelse med dens mål, og for så vidt angår målbare indikatorer til overvågning af initiativets gennemførelse og rapportering af dets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål og med henblik på at supplere denne forordning ved at udarbejde proceduren for ansøgninger om og kravene og betingelserne for tildeling, overvågning og tilbagetrækning af mærket designekspertisecenter. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (27). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (81) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår udvælgelse af ECIC'er, således at initiativets mål nås, fastlæggelse af praktiske og operationelle ordninger vedrørende forretningsgangen for prioriterede ordrer og nærmere fastlæggelse af de praktiske ordninger for behandlingen af fortrolige oplysninger. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(81)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår udvælgelse af ECIC'er, således at initiativets mål nås, fastlæggelse af praktiske og operationelle ordninger vedrørende forretningsgangen for prioriterede ordrer og nærmere fastlæggelse af de praktiske ordninger for behandlingen af fortrolige oplysninger. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (28).

| (82) | Målet for denne forordning, nemlig at fastlægge en ramme for styrkelse af økosystemet for halvledere på EU-plan, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(82)

Målet for denne forordning, nemlig at fastlægge en ramme for styrkelse af økosystemet for halvledere på EU-plan, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (83) | For at gennemførelsen af denne forordning kan påbegyndes snarest muligt med henblik på at nå målene heri, bør den træde i kraft hurtigst muligt — |
| --- | --- |

(83)

For at gennemførelsen af denne forordning kan påbegyndes snarest muligt med henblik på at nå målene heri, bør den træde i kraft hurtigst muligt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand og generelle mål

1.   Ved denne forordning fastlægges en ramme for styrkelse af økosystemet for halvledere på EU-plan, navnlig ved hjælp af følgende foranstaltninger:

| a) | oprettelse af Mikrochips til Europa-initiativet (»initiativet«) |
| --- | --- |

a)

oprettelse af Mikrochips til Europa-initiativet (»initiativet«)

| b) | fastsættelse af kriterier for anerkendelse af og støtte til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, der er de første anlæg af deres art, og som styrker forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere |
| --- | --- |

b)

fastsættelse af kriterier for anerkendelse af og støtte til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, der er de første anlæg af deres art, og som styrker forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere

| c) | oprettelse af en koordineringsmekanisme mellem medlemsstaterne og Kommissionen til kortlægning og overvågning af Unionens halvledersektor samt kriseforebyggelse og kriserespons i tilfælde af mangel på halvledere og, hvis det er relevant, høring af interessenter fra halvledersektoren. |
| --- | --- |

c)

oprettelse af en koordineringsmekanisme mellem medlemsstaterne og Kommissionen til kortlægning og overvågning af Unionens halvledersektor samt kriseforebyggelse og kriserespons i tilfælde af mangel på halvledere og, hvis det er relevant, høring af interessenter fra halvledersektoren.

2.   Denne forordnings første generelle mål er at sikre de nødvendige betingelser for Unionens konkurrenceevne og innovationskapacitet og sørge for, at industrien kan tilpasse sig strukturelle ændringer.

3.   Det andet generelle mål, som er adskilt fra og supplerer det første generelle mål fastsat i stk. 2, er at forbedre det indre markeds funktion ved at fastlægge en ensartet EU-retlig ramme for at øge Unionens modstandsdygtighed og forsyningssikkerhed inden for halvlederteknologier.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »halvleder«: en af følgende:






  a) | et materiale, herunder nye materialer, enten et grundstof eller en forbindelse, hvis elektriske ledeevne kan ændres, eller |
| --- | --- | --- |

1)

»halvleder«: en af følgende:

a)

et materiale, herunder nye materialer, enten et grundstof eller en forbindelse, hvis elektriske ledeevne kan ændres, eller

| b) | en komponent bestående af en række lag af halvledende, isolerende og ledende materialer, der er fastlagt efter et forudbestemt mønster og bestemt til udførelse af veldefinerede elektroniske eller fotoniske funktioner eller begge dele |
| --- | --- |

b)

en komponent bestående af en række lag af halvledende, isolerende og ledende materialer, der er fastlagt efter et forudbestemt mønster og bestemt til udførelse af veldefinerede elektroniske eller fotoniske funktioner eller begge dele

| 2) | »mikrochip«: en elektronisk enhed, der omfatter forskellige funktionelle elementer på et enkelt stykke halvledermateriale, typisk i form af hukommelsesenheder, logiske enheder, processorenheder, optoelektroniske enheder og analoge enheder |
| --- | --- |

2)

»mikrochip«: en elektronisk enhed, der omfatter forskellige funktionelle elementer på et enkelt stykke halvledermateriale, typisk i form af hukommelsesenheder, logiske enheder, processorenheder, optoelektroniske enheder og analoge enheder

| 3) | »kvantechip«: en enhed, der behandler information i individuelle kvantesystemer, med en varierende grad af komponentintegration on-chip afhængigt af den anvendte kvanteplatform, herunder platforme for kvantecomputing, kommunikation, sensorteknologi eller metrologi |
| --- | --- |

3)

»kvantechip«: en enhed, der behandler information i individuelle kvantesystemer, med en varierende grad af komponentintegration on-chip afhængigt af den anvendte kvanteplatform, herunder platforme for kvantecomputing, kommunikation, sensorteknologi eller metrologi

| 4) | »teknologinode«: en specifik halvlederfremstillingsproces og de tilhørende designregler |
| --- | --- |

4)

»teknologinode«: en specifik halvlederfremstillingsproces og de tilhørende designregler

| 5) | »forsyningskæde for halvledere«: det system af aktiviteter, organisationer, aktører, teknologi, oplysninger, ressourcer og tjenester, der er involveret i produktionen af halvledere, herunder råmaterialer og forarbejdede materialer såsom gasser, fremstillingsudstyr, design, herunder relateret softwareudvikling, fremstilling, samling, prøvning og emballering |
| --- | --- |

5)

»forsyningskæde for halvledere«: det system af aktiviteter, organisationer, aktører, teknologi, oplysninger, ressourcer og tjenester, der er involveret i produktionen af halvledere, herunder råmaterialer og forarbejdede materialer såsom gasser, fremstillingsudstyr, design, herunder relateret softwareudvikling, fremstilling, samling, prøvning og emballering

| 6) | »værdikæde for halvledere«: den række af aktiviteter, der er forbundet med et halvlederprodukt fra dets undfangelse til dets slutanvendelse, herunder råmaterialer og forarbejdede materialer såsom gasser, fremstillingsudstyr, forskning, udvikling og innovation, design, herunder relateret softwareudvikling, fremstilling, prøvning, samling og emballering til indlejring og integrering i slutprodukter samt bortskaffelsesprocesser såsom genbrug, demontering og genanvendelse |
| --- | --- |

6)

»værdikæde for halvledere«: den række af aktiviteter, der er forbundet med et halvlederprodukt fra dets undfangelse til dets slutanvendelse, herunder råmaterialer og forarbejdede materialer såsom gasser, fremstillingsudstyr, forskning, udvikling og innovation, design, herunder relateret softwareudvikling, fremstilling, prøvning, samling og emballering til indlejring og integrering i slutprodukter samt bortskaffelsesprocesser såsom genbrug, demontering og genanvendelse

| 7) | »pilotlinje«: et eksperimentelt projekt eller tiltag med henblik på højere teknologiske modenhedsniveauer fra niveau 3 til 8 for at videreudvikle understøttende infrastruktur, der er nødvendig for at prøve, demonstrere, validere og kalibrere et produkt eller et system efter modelantagelser |
| --- | --- |

7)

»pilotlinje«: et eksperimentelt projekt eller tiltag med henblik på højere teknologiske modenhedsniveauer fra niveau 3 til 8 for at videreudvikle understøttende infrastruktur, der er nødvendig for at prøve, demonstrere, validere og kalibrere et produkt eller et system efter modelantagelser

| 8) | »koordinator«: en retlig enhed etableret i Unionen, som er medlem af et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips, og som af alle medlemmer af konsortiet er blevet udpeget som det primære kontaktpunkt for Kommissionen |
| --- | --- |

8)

»koordinator«: en retlig enhed etableret i Unionen, som er medlem af et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips, og som af alle medlemmer af konsortiet er blevet udpeget som det primære kontaktpunkt for Kommissionen

| 9) | »små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (29) |
| --- | --- |

9)

»små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: små og mellemstore virksomheder som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (29)

29

| 10) | »lille midcapselskab«: et lille midcapselskab som defineret i artikel 2, nr. 20), i forordning (EU) 2021/695 |
| --- | --- |

10)

»lille midcapselskab«: et lille midcapselskab som defineret i artikel 2, nr. 20), i forordning (EU) 2021/695

| 11) | »første anlæg af sin art«: et nyt eller væsentligt opgraderet halvlederproduktionsanlæg eller et anlæg til produktion af udstyr eller centrale komponenter til sådant udstyr, der fortrinsvis anvendes til fremstilling af halvledere, og som skaber innovation med hensyn til fremstillingsprocessen eller slutproduktet, som ikke allerede i væsentlig grad findes, eller som der ikke allerede er konkrete planer om at opbygge i Unionen, herunder innovation, der vedrører forbedringer med hensyn til computerkraft eller sikkerheds- eller pålidelighedsniveau, energi- og miljøpræstation, teknologinode eller substratmateriale eller gennemførelse af produktionsprocesser, som fører til effektivitetsgevinster eller forbedrer genanvendeligheden eller mindsker produktionsinputtene |
| --- | --- |

11)

»første anlæg af sin art«: et nyt eller væsentligt opgraderet halvlederproduktionsanlæg eller et anlæg til produktion af udstyr eller centrale komponenter til sådant udstyr, der fortrinsvis anvendes til fremstilling af halvledere, og som skaber innovation med hensyn til fremstillingsprocessen eller slutproduktet, som ikke allerede i væsentlig grad findes, eller som der ikke allerede er konkrete planer om at opbygge i Unionen, herunder innovation, der vedrører forbedringer med hensyn til computerkraft eller sikkerheds- eller pålidelighedsniveau, energi- og miljøpræstation, teknologinode eller substratmateriale eller gennemførelse af produktionsprocesser, som fører til effektivitetsgevinster eller forbedrer genanvendeligheden eller mindsker produktionsinputtene

| 12) | »næste generation af mikrochips«: mikrochips, der går videre end det aktuelle tekniske niveau ved at opvise væsentlige forbedringer med hensyn til funktionel ydeevne, computerkraft eller energieffektivitet samt andre betydelige energi- og miljøgevinster |
| --- | --- |

12)

»næste generation af mikrochips«: mikrochips, der går videre end det aktuelle tekniske niveau ved at opvise væsentlige forbedringer med hensyn til funktionel ydeevne, computerkraft eller energieffektivitet samt andre betydelige energi- og miljøgevinster

| 13) | »næste generation af halvlederteknologier«: halvlederteknologier, der går videre end det aktuelle tekniske niveau ved at opvise væsentlige forbedringer med hensyn til funktionel ydeevne, computerkraft eller energieffektivitet samt andre betydelige energi- og miljøgevinster |
| --- | --- |

13)

»næste generation af halvlederteknologier«: halvlederteknologier, der går videre end det aktuelle tekniske niveau ved at opvise væsentlige forbedringer med hensyn til funktionel ydeevne, computerkraft eller energieffektivitet samt andre betydelige energi- og miljøgevinster

| 14) | »banebrydende halvlederteknologier«: den mest avancerede innovation inden for mikrochip- og halvlederteknologier, når projekter gennemføres |
| --- | --- |

14)

»banebrydende halvlederteknologier«: den mest avancerede innovation inden for mikrochip- og halvlederteknologier, når projekter gennemføres

| 15) | »fremstilling af halvledere«: et hvilket som helst af de trin i produktionen og forarbejdningen af halvlederwafere, herunder substratmaterialer, front- og backend, der er nødvendige for at levere et færdigt halvlederprodukt |
| --- | --- |

15)

»fremstilling af halvledere«: et hvilket som helst af de trin i produktionen og forarbejdningen af halvlederwafere, herunder substratmaterialer, front- og backend, der er nødvendige for at levere et færdigt halvlederprodukt

| 16) | »frontend«: hele forarbejdningen af en halvlederwafer |
| --- | --- |

16)

»frontend«: hele forarbejdningen af en halvlederwafer

| 17) | »backend«: emballering, samling og prøvning af et halvlederprodukt |
| --- | --- |

17)

»backend«: emballering, samling og prøvning af et halvlederprodukt

| 18) | »brugere af halvledere«: virksomheder, der fremstiller produkter, hvori indgår halvledere |
| --- | --- |

18)

»brugere af halvledere«: virksomheder, der fremstiller produkter, hvori indgår halvledere

| 19) | »centrale markedsaktører«: virksomheder i Unionens forsyningskæde for halvledere, hvis pålidelige drift er afgørende for forsyningen med halvledere |
| --- | --- |

19)

»centrale markedsaktører«: virksomheder i Unionens forsyningskæde for halvledere, hvis pålidelige drift er afgørende for forsyningen med halvledere

| 20) | »kritisk sektor«: enhver sektor, som er omhandlet i bilag IV |
| --- | --- |

20)

»kritisk sektor«: enhver sektor, som er omhandlet i bilag IV

| 21) | »kriserelevant produkt«: halvledere, mellemprodukter og råmaterialer og forarbejdede materialer, som enten fordeles direkte af kritiske sektorer eller anvendes til at fremstille udstyr, der anvendes i kritiske sektorer, og som er nødvendige for at fremstille halvledere eller mellemprodukter, der berøres af en halvlederkrise og er relevante for at sikre afgørende funktioner i en kritisk sektor |
| --- | --- |

21)

»kriserelevant produkt«: halvledere, mellemprodukter og råmaterialer og forarbejdede materialer, som enten fordeles direkte af kritiske sektorer eller anvendes til at fremstille udstyr, der anvendes i kritiske sektorer, og som er nødvendige for at fremstille halvledere eller mellemprodukter, der berøres af en halvlederkrise og er relevante for at sikre afgørende funktioner i en kritisk sektor

| 22) | »produktionsevne«: et anlægs evne til at producere bestemte typer af produkter |
| --- | --- |

22)

»produktionsevne«: et anlægs evne til at producere bestemte typer af produkter

| 23) | »produktionskapacitet«: et anlægs maksimale potentielle output |
| --- | --- |

23)

»produktionskapacitet«: et anlægs maksimale potentielle output

| 24) | »forretningshemmelighed«: en forretningshemmelighed som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2016/943. |
| --- | --- |

24)

»forretningshemmelighed«: en forretningshemmelighed som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv (EU) 2016/943.

KAPITEL II

Mikrochips til Europa-initiativet

Artikel 3

Oprettelse af initiativet

1.   Initiativet oprettes for et tidsrum svarende til varigheden af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, der er oprettet ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (30).

2.   Initiativet støttes med midler fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, navnlig specifikt mål nr. 6 i programmet for et digitalt Europa, med et maksimalt vejledende beløb på henholdsvis 1,725 og 1,575 mia. EUR. Denne finansiering gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/694 og (EU) 2021/695.

Artikel 4

Initiativets mål

1.   Initiativets generelle mål er at opnå omfattende teknologisk kapacitetsopbygning og støtte tilknyttede forsknings- og innovationsaktiviteter i hele Unionens værdikæde for halvledere med henblik på udvikling og udbredelse af banebrydende halvlederteknologier, næste generation af halvlederteknologier og banebrydende kvanteteknologier samt innovation med hensyn til etablerede teknologier, som vil styrke evnerne med hensyn til avanceret design, systemintegration og mikrochipproduktion i Unionen og dermed øge Unionens konkurrenceevne. Det skal også bidrage til gennemførelsen af den grønne og den digitale omstilling, navnlig ved at mindske elektroniske systemers klimapåvirkning, forbedre bæredygtigheden af næste generation af mikrochips og styrke processerne i den cirkulære økonomi, bidrage til kvalitetsjob i økosystemet for halvledere og håndtere principper om sikkerhed gennem design, der beskytter mod cybersikkerhedstrusler.

2.   Initiativet har følgende fem operationelle mål:

| a) | operationelt mål nr. 1: opbygning af avanceret kapacitet til design af integrerede halvlederteknologier |
| --- | --- |

a)

operationelt mål nr. 1: opbygning af avanceret kapacitet til design af integrerede halvlederteknologier

| b) | operationelt mål nr. 2: forbedring af eksisterende og udvikling af nye avancerede pilotlinjer i hele Unionen for at gøre det muligt at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier og næste generation af halvlederteknologier |
| --- | --- |

b)

operationelt mål nr. 2: forbedring af eksisterende og udvikling af nye avancerede pilotlinjer i hele Unionen for at gøre det muligt at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier og næste generation af halvlederteknologier

| c) | operationelt mål nr. 3: opbygning af avanceret teknologisk og ingeniørmæssig kapacitet til at fremskynde innovativ udvikling af banebrydende kvantechips og tilknyttede halvlederteknologier |
| --- | --- |

c)

operationelt mål nr. 3: opbygning af avanceret teknologisk og ingeniørmæssig kapacitet til at fremskynde innovativ udvikling af banebrydende kvantechips og tilknyttede halvlederteknologier

| d) | operationelt mål nr. 4: oprettelse af et netværk af kompetencecentre i hele Unionen ved at forbedre eksisterende eller skabe nye faciliteter |
| --- | --- |

d)

operationelt mål nr. 4: oprettelse af et netværk af kompetencecentre i hele Unionen ved at forbedre eksisterende eller skabe nye faciliteter

| e) | operationelt mål nr. 5: gennemførelse af aktiviteter, der samlet benævnes »mikrochipfondaktiviteter«, for at lette adgangen til finansiering gennem låntagning og egenkapital, herunder ved at give tydelig vejledning, navnlig til opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder, SMV'er og små midcapselskaber i værdikæden for halvledere, gennem en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-Fonden og via Det Europæiske Innovationsråd. |
| --- | --- |

e)

operationelt mål nr. 5: gennemførelse af aktiviteter, der samlet benævnes »mikrochipfondaktiviteter«, for at lette adgangen til finansiering gennem låntagning og egenkapital, herunder ved at give tydelig vejledning, navnlig til opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder, SMV'er og små midcapselskaber i værdikæden for halvledere, gennem en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-Fonden og via Det Europæiske Innovationsråd.

3.   Initiativets operationelle mål kan omfatte kapacitetsopbygningsaktiviteter og relaterede forsknings- og innovationsaktiviteter. Alle kapacitetsopbygningsaktiviteter finansieres gennem programmet for et digitalt Europa, og de relaterede forsknings- og innovationsaktiviteter finansieres gennem Horisont Europa.

Artikel 5

Initiativets indhold

Initiativet skal:

| a) | inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 1:






  i) | opbygge og vedligeholde en virtuel designplatform, der er tilgængelig i hele Unionen, og som integrerer eksisterende og nye designfaciliteter med udvidede biblioteker og elektroniske designautomatiseringsværktøjer (EDA-værktøjer) |
| --- | --- | --- |

a)

inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 1:

i)

opbygge og vedligeholde en virtuel designplatform, der er tilgængelig i hele Unionen, og som integrerer eksisterende og nye designfaciliteter med udvidede biblioteker og elektroniske designautomatiseringsværktøjer (EDA-værktøjer)

| ii) | udvide designkapaciteten ved at fremme innovativ udvikling såsom open source-processorarkitekturer og andre innovative arkitekturer, chiplets, programmerbare mikrochips, nye typer hukommelse, processorer, acceleratorer eller lavenergichips, der er bygget i overensstemmelse med principperne om sikkerhed gennem design |
| --- | --- |

ii)

udvide designkapaciteten ved at fremme innovativ udvikling såsom open source-processorarkitekturer og andre innovative arkitekturer, chiplets, programmerbare mikrochips, nye typer hukommelse, processorer, acceleratorer eller lavenergichips, der er bygget i overensstemmelse med principperne om sikkerhed gennem design

| iii) | udvide økosystemet for halvledere ved at integrere de vertikale markedssektorer såsom sundhed, mobilitet, energi, telekommunikation, sikkerhed, forsvar og rummet og dermed bidrage til Unionens grønne, digitale og innovative dagsorden |
| --- | --- |

iii)

udvide økosystemet for halvledere ved at integrere de vertikale markedssektorer såsom sundhed, mobilitet, energi, telekommunikation, sikkerhed, forsvar og rummet og dermed bidrage til Unionens grønne, digitale og innovative dagsorden

| b) | inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 2:






  i) | styrke kapaciteten i næste generation af mikrochipproduktionsteknologier og fremstillingsudstyr ved at integrere forsknings- og innovationsaktiviteter og forberede udviklingen af fremtidige teknologinoder såsom banebrydende noder, teknologier med fuldt ud depleteret silicium på isolator, nye halvledermaterialer eller heterogen systemintegration og avanceret modulsamling og emballering til store, mellemstore eller små mængder |
| --- | --- | --- |

b)

inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 2:

i)

styrke kapaciteten i næste generation af mikrochipproduktionsteknologier og fremstillingsudstyr ved at integrere forsknings- og innovationsaktiviteter og forberede udviklingen af fremtidige teknologinoder såsom banebrydende noder, teknologier med fuldt ud depleteret silicium på isolator, nye halvledermaterialer eller heterogen systemintegration og avanceret modulsamling og emballering til store, mellemstore eller små mængder

| ii) | støtte omfattende innovation gennem adgang til nye eller eksisterende pilotlinjer til forsøg, prøvning, proceskontrol, pålidelighed af slutprodukt og validering af nye designkoncepter, som integrerer centrale funktionaliteter |
| --- | --- |

ii)

støtte omfattende innovation gennem adgang til nye eller eksisterende pilotlinjer til forsøg, prøvning, proceskontrol, pålidelighed af slutprodukt og validering af nye designkoncepter, som integrerer centrale funktionaliteter

| iii) | yde støtte til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg gennem præferenceadgang til nye pilotlinjer samt sikre adgang på rimelige vilkår til nye pilotlinjer for en bred vifte af brugere af Unionens økosystem for halvledere |
| --- | --- |

iii)

yde støtte til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg gennem præferenceadgang til nye pilotlinjer samt sikre adgang på rimelige vilkår til nye pilotlinjer for en bred vifte af brugere af Unionens økosystem for halvledere

| c) | inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 3:






  i) | udvikle innovative designbiblioteker for kvantechips |
| --- | --- | --- |

c)

inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 3:

i)

udvikle innovative designbiblioteker for kvantechips

| ii) | støtte udviklingen af nye eller eksisterende pilotlinjer, renrum og anlæg til fremstilling af prototyper og fremstilling af kvantechips til integration af kvantekredsløb og kontrolelektronik |
| --- | --- |

ii)

støtte udviklingen af nye eller eksisterende pilotlinjer, renrum og anlæg til fremstilling af prototyper og fremstilling af kvantechips til integration af kvantekredsløb og kontrolelektronik

| iii) | udvikle faciliteter til prøvning og validering af avancerede kvantechips, der fremstilles gennem pilotlinjer, med henblik på at lukke feedbackkredsløbet mellem designere, producenter og brugere af kvantekomponenter |
| --- | --- |

iii)

udvikle faciliteter til prøvning og validering af avancerede kvantechips, der fremstilles gennem pilotlinjer, med henblik på at lukke feedbackkredsløbet mellem designere, producenter og brugere af kvantekomponenter

| d) | inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 4:






  i) | styrke kapaciteten og stille en bred vifte af ekspertise til rådighed for interessenterne, herunder slutbrugeropstartsvirksomheder og -SMV'er, og derved fremme adgang til og effektiv udnyttelse af de kapaciteter og faciliteter, der er omhandlet i denne artikel |
| --- | --- | --- |

d)

inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 4:

i)

styrke kapaciteten og stille en bred vifte af ekspertise til rådighed for interessenterne, herunder slutbrugeropstartsvirksomheder og -SMV'er, og derved fremme adgang til og effektiv udnyttelse af de kapaciteter og faciliteter, der er omhandlet i denne artikel

| ii) | afhjælpe manglen på viden og færdigheder og færdighedsmismatch ved at tiltrække, mobilisere og fastholde nyt talent inden for forskning, design og produktion og støtte udviklingen af en tilstrækkeligt kvalificeret arbejdsstyrke inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) op til postdoktoralt niveau med henblik på at styrke økosystemet for halvledere, herunder ved at tilbyde passende uddannelsesmuligheder for studerende, f.eks. tosporede studieprogrammer og studievejledning, foruden at omskole og opkvalificere arbejdstagere |
| --- | --- |

ii)

afhjælpe manglen på viden og færdigheder og færdighedsmismatch ved at tiltrække, mobilisere og fastholde nyt talent inden for forskning, design og produktion og støtte udviklingen af en tilstrækkeligt kvalificeret arbejdsstyrke inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) op til postdoktoralt niveau med henblik på at styrke økosystemet for halvledere, herunder ved at tilbyde passende uddannelsesmuligheder for studerende, f.eks. tosporede studieprogrammer og studievejledning, foruden at omskole og opkvalificere arbejdstagere

| e) | inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 5:






  i) | forbedre løftestangseffekten af Unionens budgetudgifter og opnå en større multiplikatoreffekt for så vidt angår tiltrækning af finansiering fra den private sektor |
| --- | --- | --- |

e)

inden for rammerne af dets operationelle mål nr. 5:

i)

forbedre løftestangseffekten af Unionens budgetudgifter og opnå en større multiplikatoreffekt for så vidt angår tiltrækning af finansiering fra den private sektor

| ii) | yde støtte til virksomheder, der har vanskeligt ved at få adgang til finansiering, og imødekomme behovet for at understøtte den økonomiske modstandsdygtighed i hele Unionen og i medlemsstaterne |
| --- | --- |

ii)

yde støtte til virksomheder, der har vanskeligt ved at få adgang til finansiering, og imødekomme behovet for at understøtte den økonomiske modstandsdygtighed i hele Unionen og i medlemsstaterne

| iii) | fremskynde og forbedre adgangen til investeringer inden for mikrochipdesign, halvlederfremstilling og integrationsteknologier samt mobilisere midler fra både den offentlige og den private sektor, samtidig med at forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere i hele værdikæden for halvledere øges. |
| --- | --- |

iii)

fremskynde og forbedre adgangen til investeringer inden for mikrochipdesign, halvlederfremstilling og integrationsteknologier samt mobilisere midler fra både den offentlige og den private sektor, samtidig med at forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere i hele værdikæden for halvledere øges.

Artikel 6

Synergier med EU-programmer

Initiativet gennemføres i synergi med EU-programmer i overensstemmelse med bilag III. Kommissionen sikrer, at der ikke skabes hindringer for opnåelsen af målene, når initiativets supplerende karakter i forhold til andre EU-programmer udnyttes.

Artikel 7

Europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips

1.   Med henblik på gennemførelsen af tiltag, der finansieres inden for rammerne af initiativet, kan der oprettes en retlig enhed i form af et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC) i overensstemmelse med denne artikel. Der kan oprettes mere end ét ECIC.

2.   Et ECIC skal:

| a) | have status som juridisk person fra datoen for ikrafttræden af Kommissionens gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i stk. 5 |
| --- | --- |

a)

have status som juridisk person fra datoen for ikrafttræden af Kommissionens gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i stk. 5

| b) | i hver berørt medlemsstat have den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende medlemsstats nationale ret tillægger retlige enheder, og navnlig evnen til at erhverve, besidde og afhænde løsøre, fast ejendom og intellektuel ejendom, indgå kontrakter og optræde som part i retssager |
| --- | --- |

b)

i hver berørt medlemsstat have den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende medlemsstats nationale ret tillægger retlige enheder, og navnlig evnen til at erhverve, besidde og afhænde løsøre, fast ejendom og intellektuel ejendom, indgå kontrakter og optræde som part i retssager

| c) | have et enkelt vedtægtsmæssigt hjemsted, som skal være beliggende på en medlemsstats område |
| --- | --- |

c)

have et enkelt vedtægtsmæssigt hjemsted, som skal være beliggende på en medlemsstats område

| d) | være oprettet af mindst tre medlemmer (stiftende medlemmer), nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder fra mindst tre medlemsstater eller en kombination heraf, med henblik på at opnå bred repræsentation i hele Unionen |
| --- | --- |

d)

være oprettet af mindst tre medlemmer (stiftende medlemmer), nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder fra mindst tre medlemsstater eller en kombination heraf, med henblik på at opnå bred repræsentation i hele Unionen

| e) | sikre, at andre medlemsstater, efter at den i stk. 5 omhandlede gennemførelsesretsakt om oprettelse af ECIC'et er vedtaget, til enhver tid kan blive medlem, at andre offentlige eller private retlige enheder til enhver tid kan blive medlem på retfærdige og rimelige vilkår fastsat i ECIC'ets vedtægter, og at medlemsstater, der ikke yder et finansielt eller ikkefinansielt bidrag, kan deltage som observatører uden stemmeret ved at underrette ECIC'et herom |
| --- | --- |

e)

sikre, at andre medlemsstater, efter at den i stk. 5 omhandlede gennemførelsesretsakt om oprettelse af ECIC'et er vedtaget, til enhver tid kan blive medlem, at andre offentlige eller private retlige enheder til enhver tid kan blive medlem på retfærdige og rimelige vilkår fastsat i ECIC'ets vedtægter, og at medlemsstater, der ikke yder et finansielt eller ikkefinansielt bidrag, kan deltage som observatører uden stemmeret ved at underrette ECIC'et herom

| f) | udpege en koordinator. |
| --- | --- |

f)

udpege en koordinator.

3.   Koordinatoren for et potentielt ECIC indgiver på vegne af alle stiftende medlemmer en skriftlig ansøgning til Kommissionen Denne ansøgning skal indeholde følgende:

| a) | en anmodning til Kommissionen om at oprette et ECIC, herunder en liste over de stiftende medlemmer, der udgør konsortiet |
| --- | --- |

a)

en anmodning til Kommissionen om at oprette et ECIC, herunder en liste over de stiftende medlemmer, der udgør konsortiet

| b) | en beskrivelse af de vigtigste opgaver, aktiviteter og nødvendige ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre de tiltag, der er angivet i ansøgningen |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de vigtigste opgaver, aktiviteter og nødvendige ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre de tiltag, der er angivet i ansøgningen

| c) | et udkast til ECIC'ets vedtægter, der mindst skal indeholde følgende elementer:






  i) | varigheden af og proceduren for afvikling i overensstemmelse med artikel 10 |
| --- | --- | --- |

c)

et udkast til ECIC'ets vedtægter, der mindst skal indeholde følgende elementer:

i)

varigheden af og proceduren for afvikling i overensstemmelse med artikel 10

| ii) | ansvarsordningen i overensstemmelse med artikel 8 |
| --- | --- |

ii)

ansvarsordningen i overensstemmelse med artikel 8

| iii) | ECIC'ets vedtægtsmæssige hjemsted og navn |
| --- | --- |

iii)

ECIC'ets vedtægtsmæssige hjemsted og navn

| iv) | anvendelsesområdet for ECIC'ets opgaver og aktiviteter |
| --- | --- |

iv)

anvendelsesområdet for ECIC'ets opgaver og aktiviteter

| v) | medlemskab, herunder betingelser og procedure for ændringer af medlemskab |
| --- | --- |

v)

medlemskab, herunder betingelser og procedure for ændringer af medlemskab

| vi) | budget, herunder ordninger for finansielle bidrag og bidrag i naturalier fra medlemmerne |
| --- | --- |

vi)

budget, herunder ordninger for finansielle bidrag og bidrag i naturalier fra medlemmerne

| vii) | ejerskab til resultater |
| --- | --- |

vii)

ejerskab til resultater

| viii) | forvaltning, herunder beslutningsprocessen og specifikke roller |
| --- | --- |

viii)

forvaltning, herunder beslutningsprocessen og specifikke roller

| ix) | hvis det er relevant, stemmerettigheder |
| --- | --- |

ix)

hvis det er relevant, stemmerettigheder

| d) | en erklæring fra værtsmedlemsstaten om, hvorvidt den anerkender ECIC'et som et internationalt organ som omhandlet i artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i direktiv 2006/112/EF og som en international organisation som omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra b), i direktiv (EU) 2020/262 fra datoen for dets oprettelse, underlagt begrænsninger og betingelser for undtagelserne fastsat i nævnte bestemmelser, der fastlægges i en aftale mellem ECIC'ets medlemmer |
| --- | --- |

d)

en erklæring fra værtsmedlemsstaten om, hvorvidt den anerkender ECIC'et som et internationalt organ som omhandlet i artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i direktiv 2006/112/EF og som en international organisation som omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra b), i direktiv (EU) 2020/262 fra datoen for dets oprettelse, underlagt begrænsninger og betingelser for undtagelserne fastsat i nævnte bestemmelser, der fastlægges i en aftale mellem ECIC'ets medlemmer

| e) | en nærmere beskrivelse af, hvordan de tiltag, der gennemføres af ECIC'et, skal bidrage til de relevante mål fastsat i artikel 4, herunder en oversigt over den forventede effekt af potentiel offentlig finansiering |
| --- | --- |

e)

en nærmere beskrivelse af, hvordan de tiltag, der gennemføres af ECIC'et, skal bidrage til de relevante mål fastsat i artikel 4, herunder en oversigt over den forventede effekt af potentiel offentlig finansiering

| f) | en erklæring om, at ECIC'et ved udøvelsen af sit finansielle ansvar skal udøve sine aktiviteter i overensstemmelse med sunde budgetprincipper. |
| --- | --- |

f)

en erklæring om, at ECIC'et ved udøvelsen af sit finansielle ansvar skal udøve sine aktiviteter i overensstemmelse med sunde budgetprincipper.

4.   Kommissionen vurderer ansøgningerne på grundlag af alle følgende kriterier:

| a) | relevante kompetencer og relevant knowhow og kapacitet med hensyn til halvledere hos det foreslåede ECIC's stiftende medlemmer |
| --- | --- |

a)

relevante kompetencer og relevant knowhow og kapacitet med hensyn til halvledere hos det foreslåede ECIC's stiftende medlemmer

| b) | passende kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og ressourcer, der er nødvendig for at opfylde dets vedtægtsmæssige formål |
| --- | --- |

b)

passende kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og ressourcer, der er nødvendig for at opfylde dets vedtægtsmæssige formål

| c) | operationelle og retlige ressourcer til at anvende de administrative og kontraktlige regler samt regler om økonomisk forvaltning, der er fastlagt på EU-plan |
| --- | --- |

c)

operationelle og retlige ressourcer til at anvende de administrative og kontraktlige regler samt regler om økonomisk forvaltning, der er fastlagt på EU-plan

| d) | passende finansiel levedygtighed svarende til det niveau af EU-midler, som det får til opgave at forvalte, og som, hvor det er relevant, dokumenteres gennem regnskabsdokumenter og kontoudtog |
| --- | --- |

d)

passende finansiel levedygtighed svarende til det niveau af EU-midler, som det får til opgave at forvalte, og som, hvor det er relevant, dokumenteres gennem regnskabsdokumenter og kontoudtog

| e) | de bidrag fra ECIC'ets medlemmer, som vil blive stillet til rådighed for ECIC'et, og dertil knyttede ordninger |
| --- | --- |

e)

de bidrag fra ECIC'ets medlemmer, som vil blive stillet til rådighed for ECIC'et, og dertil knyttede ordninger

| f) | ECIC'ets åbenhed for nye medlemmer |
| --- | --- |

f)

ECIC'ets åbenhed for nye medlemmer

| g) | ECIC'ets evne til at sikre, at behovene i Unionens værdikæde for halvledere, herunder opstartsvirksomheder og SMV'er, dækkes |
| --- | --- |

g)

ECIC'ets evne til at sikre, at behovene i Unionens værdikæde for halvledere, herunder opstartsvirksomheder og SMV'er, dækkes

| h) | bidraget til de relevante mål fastsat i artikel 4 for det tiltag, der foreslås gennemført, navnlig dets bidrag til at sikre den langsigtede konkurrenceevne i Unionens halvledersektor. |
| --- | --- |

h)

bidraget til de relevante mål fastsat i artikel 4 for det tiltag, der foreslås gennemført, navnlig dets bidrag til at sikre den langsigtede konkurrenceevne i Unionens halvledersektor.

5.   Kommissionen vedtager en gennemførelsesretsakt på grundlag af kriterierne i stk. 4 om enten at anerkende en ansøger som et ECIC eller give afslag på ansøgningen. Kommissionen underretter de stiftende medlemmer herom. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 38, stk. 2.

6.   Gennemførelsesretsakten om oprettelse af ECIC'et offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

7.   Eventuelle ændringer af ECIC'ets vedtægter skal være i overensstemmelse med og bidrage til denne forordnings mål. ECIC'et underretter Kommissionen om sådanne ændringer inden for ti dage efter vedtagelsen heraf. Underretningen skal indeholde følgende:

| a) | teksten til de foreslåede eller, hvor det er relevant, vedtagne ændringer, herunder datoen for deres ikrafttræden, og |
| --- | --- |

a)

teksten til de foreslåede eller, hvor det er relevant, vedtagne ændringer, herunder datoen for deres ikrafttræden, og

| b) | den ændrede konsoliderede udgave af ECIC'ets vedtægter. |
| --- | --- |

b)

den ændrede konsoliderede udgave af ECIC'ets vedtægter.

Kommissionen kan gøre indsigelse mod sådanne ændringer inden for 60 dage efter indgivelsen af en sådan underretning med angivelse af grundene til, hvorfor ændringerne ikke opfylder denne forordnings krav.

Ændringerne får virkning efter udløbet af fristen omhandlet i andet afsnit, efter Kommissionen har frafaldet sin ret til at gøre indsigelse, eller efter Kommissionen har tilbagekaldt sin indsigelse.

8.   Et ECIC udarbejder en årlig aktivitetsrapport med en teknisk beskrivelse af dets aktiviteter og en finansieringsoversigt. Den årlige aktivitetsrapport skal indeholde en vurdering af de finansierede tiltags miljømæssige og sociale indvirkning og fremsendes til Kommissionen og gøres offentligt tilgængelig. Kommissionen kan fremsætte henstillinger vedrørende spørgsmål, der er omfattet af den årlige aktivitetsrapport. Kommissionen sender ECIC'ets årlige aktivitetsrapporter til Europa-Parlamentet og Det Europæiske Halvlederråd uden unødigt ophold.

9.   Hvis en medlemsstat finder, at ECIC'et har afslået at godkende et nyt medlem af konsortiet uden passende begrundelse for et sådant afslag på grundlag af de retfærdige og rimelige vilkår, der er angivet i vedtægterne, kan den pågældende medlemsstat indbringe sagen for fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder. Fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder henstiller i overensstemmelse med artikel 137, litra f), i forordning (EU) 2021/2085 om nødvendigt til ECIC'et, at det træffer afhjælpende tiltag, såsom en ændring af vedtægterne.

Artikel 8

ECIC'ers ansvar

1.   Et ECIC hæfter for sin gæld.

2.   Medlemmernes finansielle ansvar for et ECIC's gæld er begrænset til deres respektive bidrag til ECIC'et. Medlemmerne kan i ECIC'ets vedtægter fastsætte, at de hæfter for et bestemt beløb ud over deres respektive bidrag, eller at de har ubegrænset ansvar.

3.   Unionen hæfter ikke for et ECIC's gæld.

Artikel 9

Lovvalg og jurisdiktion for ECIC'er

1.   Oprettelsen af et ECIC og dets interne funktion er underlagt følgende:

| a) | EU-retten, navnlig denne forordning |
| --- | --- |

a)

EU-retten, navnlig denne forordning

| b) | den nationale ret i den medlemsstat, hvor det pågældende ECIC har vedtægtsmæssigt hjemsted for så vidt angår spørgsmål, der ikke eller kun delvis er reguleret ved EU-retten |
| --- | --- |

b)

den nationale ret i den medlemsstat, hvor det pågældende ECIC har vedtægtsmæssigt hjemsted for så vidt angår spørgsmål, der ikke eller kun delvis er reguleret ved EU-retten

| c) | ECIC'ets vedtægter og gennemførelsesbestemmelserne hertil. |
| --- | --- |

c)

ECIC'ets vedtægter og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

2.   Uden at det berører de tilfælde, hvor EU-Domstolen har kompetence i henhold til traktaterne, er det national ret i den medlemsstat, hvor et ECIC har vedtægtsmæssigt hjemsted, der afgør den kompetente jurisdiktion for bilæggelse af tvister mellem medlemmerne vedrørende ECIC'et, mellem medlemmerne og ECIC'et og mellem ECIC'et og tredjeparter.

Artikel 10

Afvikling af ECIC'er

1.   Proceduren for afvikling af et ECIC på grundlag af en beslutning truffet af dets medlemmer skal være fastlagt i vedtægterne.

2.   Insolvensreglerne i den medlemsstat, hvor et ECIC har vedtægtsmæssigt hjemsted, finder anvendelse, hvis et ECIC ikke er i stand til at betale sin gæld.

Artikel 11

Europæisk netværk af kompetencecentre inden for halvledere

1.   Med henblik på initiativets operationelle mål nr. 4 oprettes et europæisk netværk af kompetencecentre inden for halvledere, systemintegration og design (»netværket«). Netværket består af de kompetencecentre, der udvælges af fællesforetagendet for mikrochips i overensstemmelse med stk. 3.

2.   Kompetencecentrene udfører alle eller nogle af følgende aktiviteter til gavn for og i tæt samarbejde med EU-industrien, navnlig SMV'er og midcapselskaber, samt forsknings- og teknologiorganisationer, universiteter og den offentlige sektor samt andre relevante interessenter i hele værdikæden for halvledere:

| a) | give adgang til designtjenester og –værktøjer inden for rammerne af initiativets operationelle mål nr. 1, og til de pilotlinjer, der støttes inden for rammerne af initiativets operationelle mål nr. 2 |
| --- | --- |

a)

give adgang til designtjenester og –værktøjer inden for rammerne af initiativets operationelle mål nr. 1, og til de pilotlinjer, der støttes inden for rammerne af initiativets operationelle mål nr. 2

| b) | udføre oplysningsarbejde og tilvejebringe den nødvendige knowhow og ekspertise og de nødvendige færdigheder for interessenter for at bistå dem med at fremskynde udviklingen af nye halvlederteknologier, udstyr til fremstilling af halvledere, designmuligheder og systemkoncepter samt integration af nye halvlederteknologier ved at anvende netværkets infrastruktur og andre tilgængelige ressourcer effektivt |
| --- | --- |

b)

udføre oplysningsarbejde og tilvejebringe den nødvendige knowhow og ekspertise og de nødvendige færdigheder for interessenter for at bistå dem med at fremskynde udviklingen af nye halvlederteknologier, udstyr til fremstilling af halvledere, designmuligheder og systemkoncepter samt integration af nye halvlederteknologier ved at anvende netværkets infrastruktur og andre tilgængelige ressourcer effektivt

| c) | udføre oplysningsarbejde og give eller sikre adgang til ekspertise, knowhow og tjenester, herunder parathed for så vidt angår systemdesign, nye og eksisterende pilotlinjer og støttetiltag, der er nødvendige for at opbygge de færdigheder og kompetencer, som støttes inden for rammerne af initiativet |
| --- | --- |

c)

udføre oplysningsarbejde og give eller sikre adgang til ekspertise, knowhow og tjenester, herunder parathed for så vidt angår systemdesign, nye og eksisterende pilotlinjer og støttetiltag, der er nødvendige for at opbygge de færdigheder og kompetencer, som støttes inden for rammerne af initiativet

| d) | lette overførsel af ekspertise og knowhow mellem medlemsstater og regioner og tilskynde til udveksling af færdigheder, viden og god praksis samt til fælles programmer |
| --- | --- |

d)

lette overførsel af ekspertise og knowhow mellem medlemsstater og regioner og tilskynde til udveksling af færdigheder, viden og god praksis samt til fælles programmer

| e) | udvikle og forvalte specifikke uddannelsestiltag vedrørende halvlederteknologier og deres anvendelsesmuligheder for at støtte udviklingen af talentmasse gennem uddannelse og omskoling og øge antallet af studerende samt uddannelseskvaliteten inden for relevante studieområder op til ph.d-niveau på skoler og universiteter beliggende i Unionen ved at fremme forbindelserne mellem studerende og halvledervirksomheder i hele Unionen, samtidig med at der lægges særlig vægt på kvinders deltagelse. |
| --- | --- |

e)

udvikle og forvalte specifikke uddannelsestiltag vedrørende halvlederteknologier og deres anvendelsesmuligheder for at støtte udviklingen af talentmasse gennem uddannelse og omskoling og øge antallet af studerende samt uddannelseskvaliteten inden for relevante studieområder op til ph.d-niveau på skoler og universiteter beliggende i Unionen ved at fremme forbindelserne mellem studerende og halvledervirksomheder i hele Unionen, samtidig med at der lægges særlig vægt på kvinders deltagelse.

3.   Medlemsstaterne udpeger mulige kompetencecentre i overensstemmelse med deres nationale procedurer og administrative og institutionelle strukturer gennem en åben og konkurrencepræget proces.

Fællesforetagendet for mikrochips' arbejdsprogram skal fastsætte proceduren for oprettelse af kompetencecentre, herunder udvælgelseskriterierne, samt yderligere oplysninger om gennemførelsen af de opgaver og funktioner, der er omhandlet i denne artikel.

Fællesforetagendet for mikrochips udvælger de kompetencecentre, der skal udgøre netværket.

Medlemsstaterne og Kommissionen maksimerer synergierne med eksisterende kompetencecentre, der er oprettet i henhold til andre EU-initiativer, såsom de europæiske digitale innovationsknudepunkter.

4.   Kompetencecentrene skal have betydelig overordnet autonomi med hensyn til fastlæggelse af deres organisation, sammensætning og arbejdsmetoder. Kompetencecentrenes organisation, sammensætning og arbejdsmetoder skal være i overensstemmelse med og bidrage til denne forordnings og initiativets mål.

Artikel 12

Gennemførelse

1.   Initiativets operationelle mål nr. 1-4 overdrages til fællesforetagendet for mikrochips og gennemføres via tiltag, som fastsættes i fællesforetagendet for mikrochips' arbejdsprogram.

2.   For at afspejle den teknologiske udvikling og markedsudviklingen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at ændre bilag I for så vidt angår de deri fastsatte tiltag på en måde, der er i overensstemmelse med initiativets mål fastsat i artikel 4.

3.   For at sikre en effektiv gennemførelse og evaluering af initiativet tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 med henblik på at ændre bilag II for så vidt angår de deri fastsatte målbare indikatorer for overvågning af initiativets gennemførelse og rapportering om dets fremskridt hen imod opnåelsen af målene som fastsat i artikel 4.

4.   For at sikre en effektiv gennemførelse, overvågning og evaluering af initiativet skal den årlige aktivitetsrapport fra fællesforetagendet for mikrochips indeholde oplysninger om spørgsmål vedrørende initiativets operationelle mål nr. 1-4 på grundlag af de målbare indikatorer, der er fastsat i bilag II.

5.   Kommissionen underretter regelmæssigt Det Europæiske Halvlederråd om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af initiativets operationelle mål nr. 5.

KAPITEL III

Forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed

Artikel 13

Integrerede produktionsanlæg

1.   Integrerede produktionsanlæg skal være anlæg, der er de første anlæg af deres art til fremstilling, og, hvis det er relevant, herunder design, af halvledere eller til produktion af udstyr eller centrale komponenter til sådant udstyr, der fortrinsvis anvendes til fremstilling af halvledere i Unionen, som kan integrere andre trin i forsyningskæden, og som bidrager til forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere, og de kan derudover, hvor det er relevant, bidrage til sikkerheden i de globale forsyningskæder for halvledere.

2.   Et integreret produktionsanlæg skal på tidspunktet, hvor en ansøgning indgives i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, opfylde kravene til at kategoriseres som et første anlæg af sin art.

3.   Et integreret produktionsanlæg skal opfylde følgende krav:

| a) | Dets etablering har en tydelig positiv indvirkning, der også har afsmittende virkninger ud over den berørte virksomhed eller medlemsstat, på Unionens værdikæde for halvledere på mellemlang til lang sigt med henblik på at sikre forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere, herunder væksten i opstartsvirksomheder og SMV'er, og bidrage til Unionens grønne og digitale omstilling. |
| --- | --- |

a)

Dets etablering har en tydelig positiv indvirkning, der også har afsmittende virkninger ud over den berørte virksomhed eller medlemsstat, på Unionens værdikæde for halvledere på mellemlang til lang sigt med henblik på at sikre forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere, herunder væksten i opstartsvirksomheder og SMV'er, og bidrage til Unionens grønne og digitale omstilling.

| b) | Det giver sikkerhed for, at det ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste på en måde, der kan underminere virksomhedens evne til at overholde forpligtelserne i artikel 26, stk. 1, og det forpligter sig til at underrette Kommissionen, hvis en sådan forpligtelse opstår. |
| --- | --- |

b)

Det giver sikkerhed for, at det ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste på en måde, der kan underminere virksomhedens evne til at overholde forpligtelserne i artikel 26, stk. 1, og det forpligter sig til at underrette Kommissionen, hvis en sådan forpligtelse opstår.

| c) | Det investerer i løbende innovation i Unionen med henblik på at opnå konkrete fremskridt inden for halvlederteknologi eller forberede næste generation af teknologier. |
| --- | --- |

c)

Det investerer i løbende innovation i Unionen med henblik på at opnå konkrete fremskridt inden for halvlederteknologi eller forberede næste generation af teknologier.

| d) | Det støtter Unionens talentudviklingsproces ved at udvikle og formidle uddannelses- og færdighedsrelaterede tilbud og ved at øge puljen af kvalificeret og faglært arbejdskraft. |
| --- | --- |

d)

Det støtter Unionens talentudviklingsproces ved at udvikle og formidle uddannelses- og færdighedsrelaterede tilbud og ved at øge puljen af kvalificeret og faglært arbejdskraft.

4.   Med henblik på investeringer i løbende innovation i overensstemmelse med denne artikels stk. 3, litra c), har et integreret produktionsanlæg præferenceadgang til de pilotlinjer, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 5, litra b). En sådan præferenceadgang må hverken udelukke eller hindre andre interesserede virksomheders, navnlig opstartsvirksomheders og SMV'ers, effektive adgang til pilotlinjerne på rimelige vilkår.

Artikel 14

Åbne EU-produktionsanlæg

1.   Åbne EU-produktionsanlæg skal være anlæg, der er de første anlæg af deres art i Unionen til fremstilling af halvledere, som tilbyder produktionskapacitet til ikketilknyttede virksomheder og derved bidrager til forsyningssikkerheden for det indre marked og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere, og de kan derudover, hvor det er relevant, bidrage til sikkerheden i den globale forsyningskæde for halvledere.

2.   Et åbent EU-produktionsanlæg skal på tidspunktet, hvor en ansøgning indgives i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, opfylde kravene til at kategoriseres som et første anlæg af sin art.

3.   Et åbent EU-produktionsanlæg skal opfylde følgende krav:

| a) | Dets etablering har en tydelig positiv indvirkning, der også har afsmittende virkninger uden for den berørte virksomhed eller medlemsstat, på Unionens værdikæde for halvledere på mellemlang til lang sigt med henblik på at sikre forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere, herunder væksten i opstartsvirksomheder og SMV'er, og bidrage til Unionens grønne og digitale omstilling, navnlig under hensyntagen til, i hvilket omfang det tilbyder frontend- eller backendproduktionskapacitet eller begge dele til virksomheder, der ikke er knyttet til anlægget, hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel. |
| --- | --- |

a)

Dets etablering har en tydelig positiv indvirkning, der også har afsmittende virkninger uden for den berørte virksomhed eller medlemsstat, på Unionens værdikæde for halvledere på mellemlang til lang sigt med henblik på at sikre forsyningssikkerheden og modstandsdygtigheden i økosystemet for halvledere, herunder væksten i opstartsvirksomheder og SMV'er, og bidrage til Unionens grønne og digitale omstilling, navnlig under hensyntagen til, i hvilket omfang det tilbyder frontend- eller backendproduktionskapacitet eller begge dele til virksomheder, der ikke er knyttet til anlægget, hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel.

| b) | Det giver sikkerhed for, at det ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste på en måde, der kan underminere virksomhedens evne til at overholde forpligtelserne i artikel 26, stk. 1, og det forpligter sig til at underrette Kommissionen, hvis en sådan forpligtelse opstår. |
| --- | --- |

b)

Det giver sikkerhed for, at det ikke er underlagt tredjelandes ekstraterritoriale anvendelse af forpligtelser til offentlig tjeneste på en måde, der kan underminere virksomhedens evne til at overholde forpligtelserne i artikel 26, stk. 1, og det forpligter sig til at underrette Kommissionen, hvis en sådan forpligtelse opstår.

| c) | Det investerer i løbende innovation i Unionen med henblik på at opnå konkrete fremskridt inden for halvlederteknologi eller forberede næste generation af teknologier. |
| --- | --- |

c)

Det investerer i løbende innovation i Unionen med henblik på at opnå konkrete fremskridt inden for halvlederteknologi eller forberede næste generation af teknologier.

| d) | Det støtter Unionens talentudviklingsproces ved at udvikle og formidle uddannelses- og færdighedsrelaterede tilbud og ved at øge puljen af kvalificeret og faglært arbejdskraft. |
| --- | --- |

d)

Det støtter Unionens talentudviklingsproces ved at udvikle og formidle uddannelses- og færdighedsrelaterede tilbud og ved at øge puljen af kvalificeret og faglært arbejdskraft.

4.   Hvis et åbent EU-produktionsanlæg tilbyder produktionskapacitet til virksomheder, der ikke er knyttet til anlæggets operatør, skal det indføre og opretholde en hensigtsmæssig og effektiv funktionel adskillelse af design- og fremstillingsprocesserne for at sikre beskyttelse af de oplysninger, der er indhentet i hver enkelt fase.

5.   Med henblik på investeringer i løbende innovation i overensstemmelse med denne artikels stk. 3, litra c), skal et åbent EU-produktionsanlæg have præferenceadgang til de pilotlinjer, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 5, litra b). En sådan præferenceadgang må hverken udelukke eller hindre andre interesserede virksomheders, navnlig opstartsvirksomheders og SMV'ers, effektive adgang til pilotlinjerne på rimelige vilkår.

Artikel 15

Ansøgning om status som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg

1.   Enhver virksomhed eller ethvert konsortium af virksomheder kan indgive en ansøgning til Kommissionen om at tildele et projekt status som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg.

2.   Under hensyntagen til Det Europæiske Halvlederråds synspunkter vurderer Kommissionen ansøgningen gennem en retfærdig og gennemsigtig proces baseret på følgende elementer:

| a) | overholdelse af kriterierne i henholdsvis artikel 13, stk. 2, eller artikel 14, stk. 2, og et tilsagn om at overholde kravene i henholdsvis artikel 13, stk. 3, eller artikel 14, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

overholdelse af kriterierne i henholdsvis artikel 13, stk. 2, eller artikel 14, stk. 2, og et tilsagn om at overholde kravene i henholdsvis artikel 13, stk. 3, eller artikel 14, stk. 3

| b) | en forretningsplan, der evaluerer projektets finansielle og tekniske levedygtighed, under hensyntagen til hele dets levetid, herunder oplysninger om eventuel planlagt offentlig støtte |
| --- | --- |

b)

en forretningsplan, der evaluerer projektets finansielle og tekniske levedygtighed, under hensyntagen til hele dets levetid, herunder oplysninger om eventuel planlagt offentlig støtte

| c) | ansøgerens dokumenterede erfaring med at etablere og drive lignende anlæg |
| --- | --- |

c)

ansøgerens dokumenterede erfaring med at etablere og drive lignende anlæg

| d) | passende dokumentation for, at den eller de medlemsstater, hvor ansøgeren har til hensigt at etablere anlægget, er rede til at støtte etableringen af et sådant anlæg |
| --- | --- |

d)

passende dokumentation for, at den eller de medlemsstater, hvor ansøgeren har til hensigt at etablere anlægget, er rede til at støtte etableringen af et sådant anlæg

| e) | eksistensen af passende politikker, herunder tekniske beskyttelses- og gennemførelsesforanstaltninger, der har til formål at sikre beskyttelse af fortrolige oplysninger og intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig med henblik på at forhindre uautoriseret videregivelse af forretningshemmeligheder eller lækning af følsomme nye teknologier. |
| --- | --- |

e)

eksistensen af passende politikker, herunder tekniske beskyttelses- og gennemførelsesforanstaltninger, der har til formål at sikre beskyttelse af fortrolige oplysninger og intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig med henblik på at forhindre uautoriseret videregivelse af forretningshemmeligheder eller lækning af følsomme nye teknologier.

Kommissionen giver vejledning om påkrævede oplysninger og oplysningernes relevante format.

3.   Kommissionen behandler ansøgningerne, vedtager sin afgørelse og underretter ansøgerne inden for seks måneder efter modtagelse af en fuldstændig ansøgning. Hvis Kommissionen finder, at oplysningerne i ansøgningen er ufuldstændige, giver den ansøgeren mulighed for at fremlægge de supplerende oplysninger, der er nødvendige for at færdiggøre ansøgningen uden unødigt ophold. Kommissionens afgørelse skalfastsætte varigheden af statussen på grundlag af projektets forventede levetid.

4.   Kommissionen overvåger de fremskridt, der gøres med etablering og drift af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, og underretter regelmæssigt Det Europæiske Halvlederråd herom.

5.   Anlæggets operatør kan anmode Kommissionen om en revision af varigheden af statussen eller om en ændring af gennemførelsesplanerne med henblik på overholdelse af kravene i henholdsvis artikel 13, stk. 3, eller artikel 14, stk. 3, hvis den finder en sådan revision behørigt begrundet som følge af uforudsete eksterne omstændigheder. På grundlag af revisionen kan Kommissionen ændre varigheden af den status, der er tildelt i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 3, eller acceptere ændringen af gennemførelsesplanerne.

6.   Hvis Kommissionen finder, at et anlæg ikke længere opfylder kravene i artikel 13, stk. 3, eller artikel 14, stk. 3, giver den operatøren af det integrerede produktionsanlæg eller det åbne EU-produktionsanlæg mulighed for at fremsætte bemærkninger og foreslå passende foranstaltninger.

7.   Kommissionen kan ophæve en afgørelse om anerkendelse af status som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg, hvis anerkendelsen var baseret på en ansøgning indeholdende ukorrekte oplysninger, eller hvis det integrerede produktionsanlæg eller det åbne EU-produktionsanlæg trods gennemførelse af proceduren i denne artikels stk. 5 ikke opfylder kravene i henholdsvis artikel 13, stk. 3, eller artikel 14, stk. 3. Før Kommissionen træffer en sådan afgørelse, hører den Det Europæiske Halvlederråd efter at have givet det grundene til den foreslåede ophævelse. Enhver afgørelse om tilbagekaldelse af status som integreret produktionsanlæg eller åbent EU-produktionsanlæg skal være behørigt begrundet og kunne påklages af operatøren.

8.   Anlæg, hvis status som integrerede produktionsanlæg eller åbne EU-produktionsanlæg er blevet ophævet i henhold til denne artikels stk. 7, mister alle rettigheder, der er knyttet til anerkendelsen af denne status i henhold til denne forordning. Sådanne anlæg er dog fortsat omfattet af forpligtelsen i artikel 26, stk. 1, i en periode svarende til den, der oprindeligt blev fastsat, da statussen blev tildelt i overensstemmelse med nærværende artikel stk. 3, eller, hvis statussen blev revideret, den relevante varighed i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 5.

Artikel 16

Offentlig interesse og offentlig støtte

1.   Integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg anses for at bidrage til forsyningssikkerheden for halvledere og modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere og derfor for at være af offentlig interesse.

2.   For at opnå forsyningssikkerhed og modstandsdygtighed i Unionens økosystem for halvledere kan medlemsstaterne, uden at dette berører artikel 107 og 108 i TEUF, anvende støtteforanstaltninger og yde administrativ støtte til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg i overensstemmelse med artikel 18.

Artikel 17

Designekspertisecentre

1.   Kommissionen kan tildele mærket »designekspertisecenter« til designcentre, der er etableret i Unionen, og som i væsentlig grad forbedrer Unionens kapacitet inden for innovativt mikrochipdesign gennem deres servicetilbud eller gennem udvikling, fremme og styrkelse af designfærdigheder og -kapacitet.

2.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 37 for at supplere denne forordning ved at fastsætte proceduren for ansøgning og kravene og betingelserne for tildeling, overvågning og tilbagetrækning af det i nærværende artikels stk. 1 omhandlede mærke.

3.   Designekspertisecentre anses for at være af offentlig interesse og derved bidrage til modstandsdygtigheden i Unionens økosystem for halvledere. Medlemsstaterne kan, uden at dette berører artikel 107 og 108 i TEUF, anvende støtteforanstaltninger for designekspertisecentre, navnlig hvis sådanne designekspertisecentre er SMV'er.

Artikel 18

Hasteprocedurer for udstedelse af tilladelser

1.   Medlemsstaterne sikrer, at administrative ansøgninger vedrørende planlægning, etablering og drift af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg behandles effektivt, gennemsigtigt og rettidigt. Med henblik herpå sikrer alle berørte nationale myndigheder, at sådanne ansøgninger behandles så hurtigt som retligt muligt på en måde, der fuldt ud overholder national ret og nationale procedurer.

2.   Hvis en sådan status eksisterer i national ret, tillægges integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg status som anlæg af størst mulig national betydning og behandles som sådanne i tilladelsesprocesser. Dette stykke gælder kun, hvis en sådan status af størst mulig national betydning findes i national ret, og skaber ingen forpligtelse for medlemsstaterne til at indføre en sådan status.

3.   Forsyningssikkerhed for halvledere og modstandsdygtighed i økosystemet for halvledere kan betragtes som bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser som omhandlet i artikel 6, stk. 4, og artikel 16, stk. 1, litra c), i direktiv 92/43/EØF og som væsentlige samfundsinteresser som omhandlet i artikel 4, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF. Planlægning, etablering og drift af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg kan derfor anses for at være af væsentlig samfundsinteresse, forudsat at de resterende øvrige betingelser i nævnte bestemmelser er opfyldt. Nærværende stykke berører ikke anvendelsen eller gennemførelsen af anden EU-miljølovgivning.

4.   For hvert integreret produktionsanlæg og åbent EU-produktionsanlæg kan hver berørt medlemsstat udpege en myndighed, der er ansvarlig for at lette og koordinere administrative ansøgninger vedrørende planlægning, etablering og drift.

Hver udpeget myndighed kan udpege en koordinator, der skal fungere som centralt kontaktpunkt for det integrerede produktionsanlæg eller åbne EU-produktionsanlæg.

Hvis etableringen af et integreret produktionsanlæg eller et åbent EU-produktionsanlæg kræver, at der træffes beslutninger i to eller flere medlemsstater, kan de relevante udpegede myndigheder tage alle nødvendige skridt for at sikre, at deres indbyrdes samarbejde og koordinering er effektivt og virksomt.

KAPITEL IV

Overvågning og kriserespons

Afdeling 1

Overvågning

Artikel 19

Strategisk kortlægning af Unionens halvledersektor

1.   Kommissionen foretager en strategisk kortlægning af Unionens halvledersektor i samarbejde med Det Europæiske Halvlederråd. Den strategiske kortlægning skal indeholde en analyse af Unionens styrker og svagheder i den globale halvledersektor og identificere faktorer såsom:

| a) | nøgleprodukter og kritiske infrastrukturer på det indre marked, der er afhængige af forsyningen med halvledere |
| --- | --- |

a)

nøgleprodukter og kritiske infrastrukturer på det indre marked, der er afhængige af forsyningen med halvledere

| b) | de vigtigste brugerindustrier i Unionen og deres aktuelle og forventede behov og afhængighed, herunder en analyse af de mulige risici for forsyningssikkerheden, der også er knyttet til utilstrækkelige investeringer |
| --- | --- |

b)

de vigtigste brugerindustrier i Unionen og deres aktuelle og forventede behov og afhængighed, herunder en analyse af de mulige risici for forsyningssikkerheden, der også er knyttet til utilstrækkelige investeringer

| c) | nøglesegmenter i Unionens forsyningskæde for halvledere, herunder design, software til design, materialer, fremstillingsudstyr, fremstilling af halvledere og udliciteret backend |
| --- | --- |

c)

nøglesegmenter i Unionens forsyningskæde for halvledere, herunder design, software til design, materialer, fremstillingsudstyr, fremstilling af halvledere og udliciteret backend

| d) | teknologiske egenskaber, afhængighed af teknologi og leverandører fra tredjelande samt flaskehalse i Unionens halvledersektor, herunder adgang til input |
| --- | --- |

d)

teknologiske egenskaber, afhængighed af teknologi og leverandører fra tredjelande samt flaskehalse i Unionens halvledersektor, herunder adgang til input

| e) | aktuelle og forventede behov for færdigheder og effektiv adgang til kvalificeret arbejdskraft i halvledersektoren |
| --- | --- |

e)

aktuelle og forventede behov for færdigheder og effektiv adgang til kvalificeret arbejdskraft i halvledersektoren

| f) | hvor det er relevant, den potentielle indvirkning af kriseforanstaltningerne omhandlet i artikel 25, 26 og 27 på halvledersektoren. |
| --- | --- |

f)

hvor det er relevant, den potentielle indvirkning af kriseforanstaltningerne omhandlet i artikel 25, 26 og 27 på halvledersektoren.

2.   Kommissionen underretter regelmæssigt Det Europæiske Halvlederråd om de samlede resultater af den strategiske kortlægning.

3.   Kommissionen udarbejder på grundlag af resultatet af den strategiske kortlægning, der foretages i henhold til stk. 1, og efter høring af Det Europæiske Halvlederråd en liste over tidlige advarselsindikatorer. Kommissionen reviderer efter høring af Det Europæiske Halvlederråd regelmæssigt og mindst hvert andet år listen over tidlige advarselsindikatorer.

4.   Kommissionen udvikler efter høring af Det Europæiske Halvlederråd en ramme og en metode for strategisk kortlægning af halvledersektoren. Kommissionen ajourfører rammen og metoden, hvor det er nødvendigt.

5.   Den strategiske kortlægning baseres blandt andet på offentligt og kommercielt tilgængelige data og relevante ikkefortrolige oplysninger fra virksomheder, resultatet af lignende gennemførte analyser, herunder i forbindelse med EU-retten om råmaterialer og om vedvarende energi, samt de evalueringer, der er foretaget i henhold til artikel 40, stk. 1. Hvor dette ikke er tilstrækkeligt til at udarbejde den strategiske kortlægning i henhold til nærværende artikels stk. 1, kan Kommissionen efter høring af Det Europæiske Halvlederråd udsende anmodninger til aktører om frivillige oplysninger om værdikæden for halvledere i Unionen. Kommissionen anvender de i artikel 32, stk. 4, omhandlede standardiserede og sikre midler til indsamling og behandling af oplysninger med henblik på sådanne anmodninger om oplysninger.

6.   Alle oplysninger, der indhentes i henhold til denne artikel, behandles i overensstemmelse med fortrolighedsforpligtelserne i artikel 32.

7.   Kommissionen vedtager efter høring af Det Europæiske Halvlederråd retningslinjer for levering af oplysninger i henhold til stk. 5. Kommissionen ajourfører disse retningslinjer, når det er nødvendigt.

Artikel 20

Overvågning og foregribelse

1.   Kommissionen foretager i samråd med Det Europæiske Halvlederråd regelmæssig overvågning af værdikæden for halvledere med henblik på at udpege faktorer, der kan skabe forstyrrelser i forsyningen af eller handelen med halvledere, bringe den i fare eller påvirke den negativt. Med henblik på denne forordning består overvågningen af følgende aktiviteter:

| a) | overvågning af tidlige advarselsindikatorer identificeret i henhold til artikel 19 |
| --- | --- |

a)

overvågning af tidlige advarselsindikatorer identificeret i henhold til artikel 19

| b) | medlemsstaternes overvågning af integriteten af de aktiviteter, som udføres af de centrale markedsaktører, der er identificeret i henhold til artikel 21, og medlemsstaternes rapportering om større begivenheder, der kan hindre sådanne aktiviteters normale funktion |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternes overvågning af integriteten af de aktiviteter, som udføres af de centrale markedsaktører, der er identificeret i henhold til artikel 21, og medlemsstaternes rapportering om større begivenheder, der kan hindre sådanne aktiviteters normale funktion

| c) | identifikation af bedste praksis for forebyggende risikobegrænsning og øget gennemsigtighed i værdikæden for halvledere. |
| --- | --- |

c)

identifikation af bedste praksis for forebyggende risikobegrænsning og øget gennemsigtighed i værdikæden for halvledere.

Kommissionen fastlægger efter høring af Det Europæiske Halvlederråd overvågningshyppigheden på grundlag af behovene i halvledersektoren.

Kommissionen koordinerer aktiviteterne i forbindelse med overvågning af halvledersektoren på grundlag af oplysninger indsamlet i medfør af artikel 19 eller på grundlag af andre kilder såsom internationale partnere.

2.   Kommissionen skal være særlig opmærksom på SMV'er med henblik på at minimere den administrative byrde, der følger af indsamlingen af oplysninger.

3.   Kommissionen opfordrer centrale markedsaktører, et repræsentativt sæt brugere af halvledere fra kritiske sektorer, repræsentative organisationer i værdikæden for halvledere og andre relevante interessenter til på frivillig basis at fremlægge oplysninger med henblik på at gennemføre overvågningsaktiviteter i overensstemmelse med stk. 1, første afsnit, litra a).

4.   Med henblik på stk. 1, første afsnit, litra b), kan medlemsstaterne, hvis det er nødvendigt og forholdsmæssigt, anmode om oplysninger på frivillig basis fra centrale markedsaktører.

5.   Med henblik på stk. 3 udarbejder og fører de nationale kompetente myndigheder en kontaktliste over alle relevante virksomheder i forsyningskæden for halvledere, der er etableret på deres område. Denne liste fremsendes til Kommissionen. Kommissionen fastlægger et standardiseret format for kontaktlisten for at sikre interoperabilitet.

6.   Alle oplysninger, der er erhvervet i medfør af denne artikel, behandles i overensstemmelse med artikel 32.

7.   På grundlag af de oplysninger, der indsamles gennem aktiviteterne i henhold til stk. 1, forelægger Kommissionen en rapport om de samlede resultater for Det Europæiske Halvlederråd i form af regelmæssige opdateringer. Det Europæiske Halvlederråd mødes for at vurdere resultaterne af overvågningen. Kommissionen indbyder repræsentative organisationer i halvledersektoren til sådanne møder. Hvis det er relevant, kan Kommissionen indbyde centrale markedsaktører, brugere af halvledere fra kritiske sektorer, myndigheder eller repræsentative organisationer i partnertredjelande og eksperter fra den akademiske verden og civilsamfundet til sådanne møder.

Artikel 21

Centrale markedsaktører

Medlemsstaterne identificerer i samarbejde med Kommissionen og i overensstemmelse med artikel 19 centrale markedsaktører i forsyningskæden for halvledere, der er etableret på deres område, under hensyntagen til følgende elementer:

| a) | antallet af andre EU-virksomheder, der er afhængige af den tjeneste eller vare, der leveres af en markedsaktør |
| --- | --- |

a)

antallet af andre EU-virksomheder, der er afhængige af den tjeneste eller vare, der leveres af en markedsaktør

| b) | den centrale markedsaktørs andel af EU-markedet eller det globale marked på markedet for sådanne tjenester eller varer |
| --- | --- |

b)

den centrale markedsaktørs andel af EU-markedet eller det globale marked på markedet for sådanne tjenester eller varer

| c) | en markedsaktørs betydning for opretholdelsen af et tilstrækkeligt udbud af en tjeneste eller vare i Unionen under hensyntagen til tilgængeligheden af alternative midler til levering af den pågældende tjeneste eller vare |
| --- | --- |

c)

en markedsaktørs betydning for opretholdelsen af et tilstrækkeligt udbud af en tjeneste eller vare i Unionen under hensyntagen til tilgængeligheden af alternative midler til levering af den pågældende tjeneste eller vare

| d) | den indvirkning, som en forstyrrelse af forsyningen med den tjeneste eller vare, der leveres af markedsaktøren, kan have på Unionens forsyningskæde for halvledere og på markeder, der er afhængige heraf. |
| --- | --- |

d)

den indvirkning, som en forstyrrelse af forsyningen med den tjeneste eller vare, der leveres af markedsaktøren, kan have på Unionens forsyningskæde for halvledere og på markeder, der er afhængige heraf.

Afdeling 2

Varsling og aktivering af krisefase

Artikel 22

Varsling og forebyggende tiltag

1.   Hvis en national kompetent myndighed får kendskab til en risiko for en alvorlig forstyrrelse i forsyningen med halvledere eller har konkrete og pålidelige oplysninger om eventuelle andre relevante risikofaktorer eller indtrufne hændelser, varsler den uden unødigt ophold Kommissionen herom.

2.   Hvis Kommissionen får kendskab til en risiko for en alvorlig forstyrrelse i forsyningen med halvledere eller har konkrete og pålidelige oplysninger om eventuelle andre relevante risikofaktorer eller indtrufne hændelser, herunder på grundlag af tidlige advarselsindikatorer, efter varsling i henhold til stk. 1 eller fra internationale partnere, træffer den uden unødigt ophold følgende forebyggende tiltag:

| a) | indkaldelse til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Halvlederråd for at koordinere følgende tiltag:






  i) | drøftelse af alvoren af forstyrrelserne i forsyningen med halvledere |
| --- | --- | --- |

a)

indkaldelse til et ekstraordinært møde i Det Europæiske Halvlederråd for at koordinere følgende tiltag:

i)

drøftelse af alvoren af forstyrrelserne i forsyningen med halvledere

| ii) | drøftelse af, om det eventuelt er nødvendigt og forholdsmæssigt at indlede proceduren i artikel 23 |
| --- | --- |

ii)

drøftelse af, om det eventuelt er nødvendigt og forholdsmæssigt at indlede proceduren i artikel 23

| iii) | drøftelse af, om det er hensigtsmæssigt, nødvendigt og forholdsmæssigt for medlemsstaterne i fællesskab at indkøbe halvledere, mellemprodukter eller råmaterialer som en forebyggende foranstaltning (fælles indkøb) |
| --- | --- |

iii)

drøftelse af, om det er hensigtsmæssigt, nødvendigt og forholdsmæssigt for medlemsstaterne i fællesskab at indkøbe halvledere, mellemprodukter eller råmaterialer som en forebyggende foranstaltning (fælles indkøb)

| iv) | indledning af en dialog med interessenter i værdikæden for halvledere med henblik på at identificere, forberede og eventuelt koordinere forebyggende foranstaltninger |
| --- | --- |

iv)

indledning af en dialog med interessenter i værdikæden for halvledere med henblik på at identificere, forberede og eventuelt koordinere forebyggende foranstaltninger

| b) | indledning af høringer af eller samarbejde med relevante tredjelande på Unionens vegne med henblik på at finde samarbejdsløsninger til afhjælpning af forstyrrelser i forsyningskæden i overensstemmelse med internationale forpligtelser, hvilket, hvor det er relevant, også kan omfatte foretagelse af koordinering i relevante internationale fora |
| --- | --- |

b)

indledning af høringer af eller samarbejde med relevante tredjelande på Unionens vegne med henblik på at finde samarbejdsløsninger til afhjælpning af forstyrrelser i forsyningskæden i overensstemmelse med internationale forpligtelser, hvilket, hvor det er relevant, også kan omfatte foretagelse af koordinering i relevante internationale fora

| c) | anmodning af de nationale kompetente myndigheder om at vurdere beredskabsniveauet hos de centrale markedsaktører. |
| --- | --- |

c)

anmodning af de nationale kompetente myndigheder om at vurdere beredskabsniveauet hos de centrale markedsaktører.

3.   Fælles indkøb, som foretages efter de drøftelser, der er omhandlet i stk. 2, litra a), nr. iii), gennemføres af medlemsstaterne i overensstemmelse med reglerne i artikel 38 og 39 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (31) og i artikel 56 og 57 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (32).

Artikel 23

Aktivering af krisefase

1.   En halvlederkrise anses for at opstå, hvis:

| a) | der i Unionen er alvorlige forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere eller alvorlige hindringer for handelen med halvledere, der forårsager en betydelig mangel på halvledere, mellemprodukter eller råmaterialer eller forarbejdede materialer, og |
| --- | --- |

a)

der i Unionen er alvorlige forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere eller alvorlige hindringer for handelen med halvledere, der forårsager en betydelig mangel på halvledere, mellemprodukter eller råmaterialer eller forarbejdede materialer, og

| b) | en sådan betydelig mangel forhindrer levering, reparation eller vedligeholdelse af væsentlige produkter, der anvendes i kritiske sektorer, i et sådant omfang, at det vil have en alvorlig skadelig indvirkning på de kritiske sektorers funktion på grund af disses betydning for samfundet, økonomien og sikkerheden i Unionen. |
| --- | --- |

b)

en sådan betydelig mangel forhindrer levering, reparation eller vedligeholdelse af væsentlige produkter, der anvendes i kritiske sektorer, i et sådant omfang, at det vil have en alvorlig skadelig indvirkning på de kritiske sektorers funktion på grund af disses betydning for samfundet, økonomien og sikkerheden i Unionen.

2.   Hvis Kommissionen får kendskab til en potentiel halvlederkrise i henhold til artikel 22, stk. 2, vurderer den, om betingelserne i stk. 1 er opfyldt. Denne vurdering skal tage hensyn til de potentielle positive og negative virkninger og konsekvenser af krisefasen for Unionens halvlederindustri og kritiske sektorer. Hvis nævnte vurdering giver konkret og pålidelig dokumentation, kan Kommissionen efter høring af Det Europæiske Halvlederråd foreslå Rådet at aktivere krisefasen.

3.   Rådet kan med kvalificeret flertal aktivere krisefasen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt fra Rådet. Krisefasens varighed skal fremgå af gennemførelsesretsakten og må ikke overstige 12 måneder.

Kommissionen aflægger regelmæssigt og under alle omstændigheder mindst hver tredje måned rapport til Det Europæiske Halvlederråd og til Europa-Parlamentet om status for krisen.

4.   Inden udløbet af den periode, som krisefasen blev aktiveret for, vurderer Kommissionen, om det er hensigtsmæssigt at forlænge krisefasen. Hvis en sådan vurdering giver konkret og pålidelig dokumentation for, at betingelserne for aktivering af krisen stadig er opfyldt, kan Kommissionen efter høring af Det Europæiske Halvlederråd foreslå Rådet at forlænge krisefasen.

Rådet kan med kvalificeret flertal forlænge krisefasen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt fra Rådet. Forlængelsens varighed skal være begrænset og fremgå af Rådets gennemførelsesretsakt.

Kommissionen kan foreslå at forlænge krisefasen én gang eller hyppigere, når dette er behørigt begrundet.

5.   Under krisefasen vurderer Kommissionen efter høring af Det Europæiske Halvlederråd, om en førtidig afslutning af krisefasen er hensigtsmæssigt. Hvis vurderingen indikerer, at dette er tilfældet, kan Kommissionen foreslå Rådet at afslutte krisefasen.

Rådet kan afslutte krisefasen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt fra Rådet.

6.   Under krisefasen indkalder Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ til ekstraordinære møder i Det Europæiske Halvlederråd, hvor det er nødvendigt.

Medlemsstaterne arbejder tæt sammen med Kommissionen, underretter rettidigt om og koordinerer eventuelle nationale foranstaltninger, som træffes med hensyn til forsyningskæden for halvledere, i Det Europæiske Halvlederråd.

7.   Ved udløbet af den periode, som krisefasen blev aktiveret for, eller i tilfælde af en førtidig afslutning heraf i henhold til denne artikels stk. 5 ophører de foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 25, 26 og 27, omgående med at finde anvendelse.

8.   Kommissionen ajourfører kortlægningen og overvågningen af værdikæderne for halvledere i henhold til artikel 19 og 20 under hensyntagen til erfaringerne fra krisen senest seks måneder efter udløbet af krisefasens varighed.

Afdeling 3

Reaktion på mangler

Artikel 24

Nødværktøjskasse

1.   Hvis krisefasen aktiveres i henhold til artikel 23, og hvis det er nødvendigt for at håndtere halvlederkrisen i Unionen, kan Kommissionen træffe den foranstaltning, der er fastsat i artikel 25, 26 eller 27, på de deri fastsatte betingelser.

2.   Kommissionen begrænser efter høring af Det Europæiske Halvlederråd de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 26 og 27, til de kritiske sektorer, hvis funktion er forstyrret eller truet af forstyrrelser som følge af halvlederkrisen. Anvendelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, skal være forholdsmæssig og begrænset til, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe alvorlige forstyrrelser, som berører kritiske sektorer i Unionen, og skal være i Unionens bedste interesse. Ved anvendelsen af disse foranstaltninger skal det undgås at pålægge navnlig SMV'er uforholdsmæssigt store administrative byrder.

3.   Hvis krisefasen aktiveres i henhold til artikel 23, og hvis det er hensigtsmæssigt for at håndtere halvlederkrisen i Unionen, kan Det Europæiske Halvlederråd:

| a) | vurdere og rådgive om passende og effektive nødforanstaltninger |
| --- | --- |

a)

vurdere og rådgive om passende og effektive nødforanstaltninger

| b) | vurdere den forventede virkning af en eventuel indførelse af beskyttelsesforanstaltninger på Unionens halvledersektor, under hensyntagen til om markedssituationen svarer til en betydelig mangel på en livsvigtig vare i henhold til forordning (EU) 2015/479 og afgive udtalelse til Kommissionen. |
| --- | --- |

b)

vurdere den forventede virkning af en eventuel indførelse af beskyttelsesforanstaltninger på Unionens halvledersektor, under hensyntagen til om markedssituationen svarer til en betydelig mangel på en livsvigtig vare i henhold til forordning (EU) 2015/479 og afgive udtalelse til Kommissionen.

4.   Kommissionen underretter regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet om alle foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med stk. 1, og redegør for grundene til sin beslutning.

5.   Kommissionen kan efter høring af Det Europæiske Halvlederråd udsende retningslinjer for indførelse og anvendelse af nødforanstaltninger.

Artikel 25

Indsamling af oplysninger

1.   Hvis krisefasen aktiveres i henhold til artikel 23, kan Kommissionen anmode virksomheder i forsyningskæden for halvledere om at fremlægge oplysninger om deres produktionsevne, produktionskapacitet og primære aktuelle forstyrrelser. De oplysninger, der anmodes om, begrænses til, hvad der er nødvendigt for at vurdere halvlederkrisens art eller for at identificere og vurdere potentielle afbødnings- eller nødforanstaltninger på EU-plan eller nationalt plan. Anmodninger om oplysninger må ikke indebære fremlæggelse af oplysninger, hvis videregivelse ville stride mod medlemsstaternes nationale sikkerhedsinteresser.

2.   Inden Kommissionen fremsætter en anmodning om oplysninger, kan den foretage en frivillig høring af et repræsentativt antal relevante virksomheder med henblik på at fastlægge et passende og forholdsmæssigt indhold af en sådan anmodning. Kommissionen udarbejder anmodningen om oplysninger i samarbejde med Det Europæiske Halvlederråd.

3.   Kommissionen anvender sikre midler og behandler eventuelle erhvervede oplysninger i overensstemmelse med artikel 32 til at iværksætte anmodningen om oplysninger. Med henblik herpå tilsender de nationale kompetente myndigheder Kommissionen den kontaktliste, der er udarbejdet i henhold til artikel 20, stk. 5.

Kommissionen videresender straks en kopi af anmodningen om oplysninger til den nationale kompetente myndighed i den medlemsstat, på hvis område produktionsanlægget for den virksomhed, som anmodningen rettes til, er beliggende. Hvis den nationale kompetente myndighed kræver det, sender Kommissionen de oplysninger, som den har erhvervet fra den relevante virksomhed, i overensstemmelse med EU-retten.

4.   Anmodningen om oplysninger skal indeholde en angivelse af retsgrundlaget, være begrænset til det nødvendige minimum og stå i rimeligt forhold til oplysningernes detaljeringsgrad og mængde og hyppigheden af adgangen til de anmodede oplysninger, tage hensyn til virksomhedens legitime mål og de omkostninger og den indsats, der kræves for at stille oplysningerne til rådighed, samt fastsætte fristen for afgivelse af oplysningerne. Den skal angive de i artikel 33 omhandlede sanktioner.

5.   Virksomhedernes indehavere eller disses repræsentanter og, såfremt det drejer sig om juridiske personer eller foreninger uden status som juridisk person, de personer, som ved lov eller ifølge vedtægter har beføjelse til at repræsentere dem, skal give de anmodede oplysninger på vegne af den berørte virksomhed eller virksomhedssammenslutning.

6.   Hvis en virksomhed som svar på en anmodning i henhold til denne artikel afgiver ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger eller ikke afgiver oplysningerne inden for den fastsatte frist, pålægges den en bøde, der fastsættes i overensstemmelse med artikel 33, medmindre virksomheden har tilstrækkelig grund til ikke at afgive de anmodede oplysninger.

7.   Hvis en virksomhed, der er etableret i Unionen, af et tredjeland anmodes om oplysninger vedrørende sine halvlederaktiviteter, underretter den rettidigt Kommissionen herom, på en sådan måde at Kommissionen sættes i stand til at anmode om lignende oplysninger fra virksomheden. Kommissionen underretter Det Europæiske Halvlederråd om forekomsten af sådanne anmodninger fra tredjelande.

Artikel 26

Prioriterede ordrer

1.   Hvis krisefasen aktiveres i henhold til artikel 23, kan Kommissionen forpligte integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg til at acceptere og prioritere en ordre på kriserelevante produkter (prioriteret ordre). En sådan forpligtelse går forud for enhver opfyldelsesforpligtelse i henhold til privat eller offentlig ret.

2.   I givet fald kan forpligtelsen i stk. 1 pålægges andre halvledervirksomheder, der har accepteret en sådan mulighed i forbindelse med modtagelse af offentlig støtte.

3.   Når en halvledervirksomhed, der er etableret i Unionen, er forpligtet af en prioriteret ordre fra et tredjeland, underretter den Kommissionen herom. Hvis denne forpligtelse har en væsentlig indvirkning på visse kritiske sektorers drift, kan Kommissionen, hvor det er nødvendigt og forholdsmæssigt, kræve, at den berørte virksomhed accepterer og prioriterer ordrer på kriserelevante produkter i overensstemmelse med stk. 5, 6 og 7.

4.   Prioriterede ordrer skal begrænses til modtagere, som er brugere af halvledere fra kritiske sektorer eller virksomheder, der leverer til kritiske sektorer, hvis aktiviteter forstyrres eller risikerer at blive forstyrret, og som efter at have gennemført passende risikobegrænsende foranstaltninger ikke har været i stand til at undgå eller afbøde indvirkningen af manglen. Kommissionen kan anmode en modtager om at fremlægge passende dokumentation herfor.

5.   Forpligtelserne i henhold til denne artikels stk. 1, 2 og 3 gennemføres som en sidste udvej af Kommissionen ved en afgørelse. Kommissionen træffer denne afgørelse efter høring af Det Europæiske Halvlederråd og i overensstemmelse med alle relevante EU-retlige forpligtelser under hensyntagen til sagens omstændigheder, herunder principperne om nødvendighed og proportionalitet. Afgørelsen skal navnlig tage hensyn til den berørte virksomheds legitime mål og de omkostninger, den indsats og de tekniske justeringer, der kræves ved en eventuel ændring af produktionsrækkefølgen. Kommissionen angiver i sin afgørelse retsgrundlaget for den prioriterede ordre, fastsætter fristen for udførelsen af ordren og angiver i givet fald produktet og mængden samt i givet fald de sanktioner, der er foreskrevet i artikel 33, ved manglende opfyldelse af en sådan forpligtelse. Den prioriterede ordre skal afgives til en retfærdig og rimelig pris.

6.   Inden Kommissionen afgiver prioriterede ordrer i overensstemmelse med stk. 1, giver den den påtænkte modtager af en prioriteret ordre lejlighed til at blive hørt om gennemførligheden af og detaljerne i ordren. Kommissionen afgiver ikke en prioriteret ordre, når:

| a) | virksomheden ikke er i stand til at udføre den prioriterede ordre på grund af utilstrækkelig produktionsevne eller produktionskapacitet eller af tekniske grunde, selv med præferencebehandling af ordren |
| --- | --- |

a)

virksomheden ikke er i stand til at udføre den prioriterede ordre på grund af utilstrækkelig produktionsevne eller produktionskapacitet eller af tekniske grunde, selv med præferencebehandling af ordren

| b) | accept af ordren ville medføre en urimelig økonomisk byrde og særligt alvorlige problemer for virksomheden, herunder væsentlige risici vedrørende forretningskontinuitet. |
| --- | --- |

b)

accept af ordren ville medføre en urimelig økonomisk byrde og særligt alvorlige problemer for virksomheden, herunder væsentlige risici vedrørende forretningskontinuitet.

7.   Hvis en virksomhed er forpligtet til at acceptere og prioritere en prioriteret ordre, er den ikke ansvarlig for eventuel misligholdelse af kontraktlige forpligtelser, som er nødvendige for at opfylde den prioriterede ordre. Ansvarsfritagelsen gælder dog kun i det omfang, bruddet på de kontraktlige forpligtelser var nødvendigt af hensyn til overholdelse af den krævede prioritering.

8.   Kommissionen vedtager en gennemførelsesretsakt vedrørende de praktiske og operationelle ordninger for forretningsgangen for prioriterede ordrer. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 38, stk. 2.

Artikel 27

Fælles indkøb

1.   Hvis krisefasen aktiveres i henhold til artikel 23, kan Kommissionen efter anmodning fra to eller flere medlemsstater fungere som indkøbscentral på vegne af alle medlemsstater, der er villige til at deltage (deltagende medlemsstater), med henblik på deres offentlige indkøb af kriserelevante produkter til kritiske sektorer (fælles indkøb). Deltagelse i fælles indkøb berører ikke andre indkøbsprocedurer. Anmodningen om fælles indkøb skal angive de grunde, som den bygger på, og må udelukkende anvendes til at afhjælpe de forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere, der førte til krisen.

2.   Kommissionen vurderer anmodningens nytteværdi, nødvendighed og proportionalitet, idet den tager hensyn til Det Europæiske Halvlederråds synspunkter. Hvis Kommissionen agter ikke at følge anmodningen, underretter den de berørte medlemsstater og Det Europæiske Halvlederråd herom og begrunder sit afslag.

3.   Kommissionen udarbejder et forslag til aftale, der skal undertegnes af de deltagende medlemsstater. En sådan aftale skal i detaljer fastlægge det fælles indkøb, der er omhandlet i stk. 1, herunder grunde til, at den fælles indkøbsmekanisme anvendes og forpligtelserne i denne forbindelse, og den skal fastsætte et mandat til Kommissionen til at handle på de deltagende medlemsstaters vegne.

4.   Indkøb i henhold til denne forordning foretages af Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (33) (finansforordningen) for dens egne indkøb. Kommissionen kan på vegne af alle deltagende medlemsstater have mulighed og ansvar for at indgå kontrakter med økonomiske aktører, herunder individuelle producenter af kriserelevante produkter, om indkøb af sådanne produkter eller om finansiering af produktionen eller udviklingen af sådanne produkter til gengæld for fortrinsret til resultaterne.

5.   Hvis indkøb af kriserelevante produkter omfatter finansiering over EU-budgettet, kan der fastsættes specifikke betingelser i specifikke aftaler med økonomiske aktører.

6.   Kommissionen forestår indkøbsprocedurerne og indgår kontrakter med økonomiske aktører på de deltagende medlemsstaters vegne. Kommissionen opfordrer de deltagende medlemsstater til at udpege repræsentanter, der deltager i forberedelsen af indkøbsprocedurerne. Ansvaret for fordeling, anvendelse eller videresalg af de indkøbte produkter forbliver de deltagende medlemsstaters i overensstemmelse med aftalen omhandlet i stk. 3.

7.   Fordelingen af fælles indkøb i henhold til denne artikel berører ikke andre instrumenter, der er fastsat i finansforordningen.

KAPITEL V

Forvaltning

Afdeling 1

Det Europæiske Halvlederråd

Artikel 28

Det Europæiske Halvlederråds oprettelse og opgaver

1.   Det Europæiske Halvlederråd oprettes.

2.   Det Europæiske Halvlederråd rådgiver, bistår og fremsætter henstillinger til Kommissionen i henhold til denne forordning og navnlig ved at:

| a) | rådgive fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder om initiativet |
| --- | --- |

a)

rådgive fællesforetagendet for mikrochips' repræsentantskab for de offentlige myndigheder om initiativet

| b) | rådgive Kommissionen ved vurderingen af ansøgninger om integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg |
| --- | --- |

b)

rådgive Kommissionen ved vurderingen af ansøgninger om integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg

| c) | udveksle synspunkter med Kommissionen om de bedste metoder til i overensstemmelse med EU-retten og national ret at sikre effektiv beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolige oplysninger og forretningshemmeligheder i forbindelse med halvledersektoren med behørig inddragelse af interessenter |
| --- | --- |

c)

udveksle synspunkter med Kommissionen om de bedste metoder til i overensstemmelse med EU-retten og national ret at sikre effektiv beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolige oplysninger og forretningshemmeligheder i forbindelse med halvledersektoren med behørig inddragelse af interessenter

| d) | drøfte og forberede identifikationen af specifikke sektorer og teknologier med potentielt stor social eller miljømæssig indvirkning eller sikkerhedsmæssig betydning, og som derfor har behov for certificering som grønne, pålidelige og sikre produkter |
| --- | --- |

d)

drøfte og forberede identifikationen af specifikke sektorer og teknologier med potentielt stor social eller miljømæssig indvirkning eller sikkerhedsmæssig betydning, og som derfor har behov for certificering som grønne, pålidelige og sikre produkter

| e) | behandle spørgsmål vedrørende strategisk kortlægning, overvågning, varsling og forebyggende tiltag samt kriserespons |
| --- | --- |

e)

behandle spørgsmål vedrørende strategisk kortlægning, overvågning, varsling og forebyggende tiltag samt kriserespons

| f) | rådgive om værktøjerne i krisefasen i henhold til artikel 24-27 |
| --- | --- |

f)

rådgive om værktøjerne i krisefasen i henhold til artikel 24-27

| g) | rådgive og fremsætte henstillinger om en konsekvent gennemførelse af denne forordning og lette samarbejde mellem medlemsstaterne og udveksling af oplysninger om spørgsmål vedrørende denne forordning. |
| --- | --- |

g)

rådgive og fremsætte henstillinger om en konsekvent gennemførelse af denne forordning og lette samarbejde mellem medlemsstaterne og udveksling af oplysninger om spørgsmål vedrørende denne forordning.

3.   Det Europæiske Halvlederråd rådgiver Kommissionen om spørgsmål vedrørende internationalt samarbejde om halvledere. Med henblik herpå kan det tage hensyn til interessenters synspunkter, herunder den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologiers synspunkter. Det Europæiske Halvlederråd drøfter regelmæssigt følgende og underretter Kommissionen om resultatet af sådanne drøftelser:

| a) | hvordan samarbejdet i den globale værdikæde for halvledere mellem Unionen og tredjelande kan styrkes under hensyntagen til eksisterende internationale samarbejdsaftaler med tredjelande |
| --- | --- |

a)

hvordan samarbejdet i den globale værdikæde for halvledere mellem Unionen og tredjelande kan styrkes under hensyntagen til eksisterende internationale samarbejdsaftaler med tredjelande

| b) | hvilke tredjelande der vil kunne prioriteres med henblik på styrket internationalt samarbejde om halvledere, idet der tages hensyn til:






  i) | komplementaritet og indbyrdes afhængighed i forsyningskæden for halvledere |
| --- | --- | --- |

b)

hvilke tredjelande der vil kunne prioriteres med henblik på styrket internationalt samarbejde om halvledere, idet der tages hensyn til:

i)

komplementaritet og indbyrdes afhængighed i forsyningskæden for halvledere

| ii) | virkningen på halvlederforsyningen af handelspolitikker, toldsatser, eksportrestriktioner og handelshindringer samt virkningen af virksomhedslukninger, udflytninger eller opkøb af centrale markedsaktører i Unionen foretaget af enheder, der er etableret i tredjelande, på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger |
| --- | --- |

ii)

virkningen på halvlederforsyningen af handelspolitikker, toldsatser, eksportrestriktioner og handelshindringer samt virkningen af virksomhedslukninger, udflytninger eller opkøb af centrale markedsaktører i Unionen foretaget af enheder, der er etableret i tredjelande, på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger

| iii) | det potentielle bidrag til forsyningssikkerhed under hensyntagen til deres produktionskapacitet for halvledere, mellemprodukter og råmaterialer, som er nødvendige for at fremstille halvledere eller mellemprodukter |
| --- | --- |

iii)

det potentielle bidrag til forsyningssikkerhed under hensyntagen til deres produktionskapacitet for halvledere, mellemprodukter og råmaterialer, som er nødvendige for at fremstille halvledere eller mellemprodukter

| iv) | eksisterende samarbejdsaftaler mellem det pågældende tredjeland og Unionen. |
| --- | --- |

iv)

eksisterende samarbejdsaftaler mellem det pågældende tredjeland og Unionen.

Dette stykke berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets prærogativer i henhold til traktaterne.

4.   Det Europæiske Halvlederråd sikrer, hvor det er relevant, koordinering, samarbejde og informationsudveksling med de relevante kriserespons- og kriseberedskabsstrukturer, der er oprettet i henhold til EU-retten.

Artikel 29

Det Europæiske Halvlederråds struktur

1.   Det Europæiske Halvlederråd består af repræsentanter fra alle medlemsstaterne. En repræsentant for Kommissionen skal være formand for Det Europæiske Halvlederråd.

2.   Hver medlemsstat udpeger en repræsentant på højt niveau til Det Europæiske Halvlederråd. En medlemsstat kan have mere end én repræsentant, hvis det er relevant med hensyn til funktion og ekspertise i forbindelse med Det Europæiske Halvlederråds forskellige opgaver. Hvert medlem af Det Europæiske Halvlederråd har en suppleant. Kun medlemsstaterne har stemmeret. Hver medlemsstat har kun én stemme, uanset hvilket antal repræsentanter de har.

3.   På sit første møde vedtager Det Europæiske Halvlederråd sin forretningsorden på forslag af og med formandens samtykke.

4.   Formanden kan nedsætte stående eller midlertidige undergrupper med henblik på at undersøge specifikke spørgsmål.

Formanden indbyder, hvor det er relevant, repræsentative organisationer i værdikæden for halvledere, den industrielle alliance om processorer og halvlederteknologier, fagforeninger og brugere af halvledere på EU-plan, til at bidrage til sådanne undergrupper som observatører.

Der nedsættes en undergruppe, der omfatter Unionens forsknings- og teknologiorganisationer, med henblik på at undersøge specifikke aspekter af strategiske teknologiske retningslinjer og rapportere herom til Det Europæiske Halvlederråd.

Artikel 30

Det Europæiske Halvlederråds funktionsmåde

1.   Det Europæiske Halvlederråd afholder ordinære møder mindst én gang om året. Det kan afholde ekstraordinære møder efter anmodning fra Kommissionen eller en medlemsstat og som omhandlet i artikel 20 og 23.

2.   Det Europæiske Halvlederråd afholder særskilte møder om de opgaver, der er omhandlet i artikel 28, stk. 2, litra a), og om de opgaver, der er omhandlet i artikel 28, stk. 2, litra b), d), e) og f).

3.   Formanden indkalder til møderne og udarbejder efter høring af medlemmerne af Det Europæiske Halvlederråd dagsordenen i overensstemmelse med Det Europæiske Halvlederråds opgaver i henhold til denne forordning og dets forretningsorden.

Kommissionen yder administrativ og analytisk støtte til Det Europæiske Halvlederråds aktiviteter i henhold til artikel 28.

4.   Hvor det er relevant, inddrager formanden repræsentative organisationer i halvledersektoren, indbyder eksperter med særlig ekspertise i emnet, herunder fra interessentorganisationer, og udpeger observatører til at deltage i møderne, herunder efter forslag fra medlemmerne. Formanden kan lette udvekslinger mellem Det Europæiske Halvlederråd og andre EU-organer, -kontorer, -agenturer og -ekspertgrupper og rådgivende EU-grupper. Med henblik herpå indbyder formanden en repræsentant for Europa-Parlamentet som fast observatør i Det Europæiske Halvlederråd, navnlig til møder vedrørende kapitel IV om overvågning og kriserespons. Formanden sørger for, at andre relevante EU-institutioner og -organer deltager som observatører i Det Europæiske Halvlederråd for så vidt angår møder vedrørende kapitel IV om overvågning og kriserespons.

Observatører og eksperter har ikke stemmeret og deltager ikke i udarbejdelsen af udtalelser, henstillinger eller rådgivning fra Det Europæiske Halvlederråd og dets undergrupper. Det Europæiske Halvlederråd kan, hvor det er relevant, opfordre disse observatører og eksperter til at bidrage med oplysninger og indsigt.

5.   Det Europæiske Halvlederråd træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre sikker håndtering og behandling af fortrolige oplysninger i overensstemmelse med artikel 32.

Afdeling 2

Nationale kompetente myndigheder

Artikel 31

Udpegelse af nationale kompetente myndigheder og centrale kontaktpunkter

1.   Hver medlemsstat udpeger en eller flere nationale kompetente myndigheder med henblik på at sikre anvendelse og gennemførelse af denne forordning på nationalt plan.

2.   Hvis en medlemsstat udpeger mere end én national kompetent myndighed, fastlægger den klart de berørte myndigheders respektive ansvarsområder og sikrer, at de samarbejder virksomt og effektivt om at udføre deres opgaver i henhold til denne forordning, herunder med hensyn til udpegelsen af det i stk. 3 omhandlede nationale centrale kontaktpunkt og dets aktiviteter.

3.   Hver medlemsstat udpeger et nationalt centralt kontaktpunkt til at varetage en forbindelsesfunktion for at sikre grænseoverskridende samarbejde med andre medlemsstaters nationale kompetente myndigheder, med Kommissionen og med Det Europæiske Halvlederråd (centralt kontaktpunkt). Hvis en medlemsstat kun udpeger én kompetent myndighed, fungerer denne kompetente myndighed ligeledes som det centrale kontaktpunkt.

4.   Hver medlemsstat underretter Kommissionen om udpegelsen af den nationale kompetente myndighed eller mere end én national kompetent myndighed og af det nationale centrale kontaktpunkt, herunder om deres præcise opgaver og ansvarsområder i henhold til denne forordning, deres kontaktoplysninger og eventuelle efterfølgende ændringer heraf.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale kompetente myndigheder, herunder det udpegede centrale kontaktpunkt, udøver deres beføjelser upartisk, gennemsigtigt og rettidigt, og at de tildeles beføjelser og tilstrækkelige tekniske, finansielle og menneskelige ressourcer til at udføre deres opgaver i henhold til denne forordning.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at de nationale kompetente myndigheder, når det er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med EU-retten og national ret, hører og samarbejder med andre relevante nationale myndigheder samt med relevante interesserede parter.

Kommissionen letter udvekslingen af erfaringer mellem de nationale kompetente myndigheder.

KAPITEL VI

Fortrolighed og sanktioner

Artikel 32

Behandling af fortrolige oplysninger

1.   Oplysninger, der erhverves i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, må kun anvendes til de formål, der er fastsat i denne forordning, og skal beskyttes i henhold til den relevante EU-ret og nationale ret.

2.   Oplysninger, der er erhvervet i henhold til artikel 15, 20 og 25 og artikel 26, stk. 3, er omfattet af tavshedspligt og beskyttes i henhold til de regler, der gælder for Unionens institutioner, og den relevante nationale ret, herunder udløsning af de bestemmelser, der finder anvendelse på overtrædelse af nævnte regler.

3.   Kommissionen og de nationale myndigheder samt deres embedsmænd, ansatte og øvrige personer, der arbejder under disse myndigheders tilsyn, sikrer fortroligheden af oplysninger og data, der indhentes under udførelsen af deres opgaver og aktiviteter, således at navnlig intellektuelle ejendomsrettigheder og følsomme forretningsoplysninger eller forretningshemmeligheder beskyttes. Denne forpligtelse gælder for alle repræsentanter for medlemsstaterne, observatører, eksperter og andre deltagere i møder i Det Europæiske Halvlederråd i henhold til artikel 28 og for medlemmer af Halvlederudvalget i henhold til artikel 38, stk. 1.

4.   Kommissionen sørger for standardiserede og sikre midler til indsamling, behandling og opbevaring af de oplysninger, der er erhvervet i medfør af denne forordning.

5.   Kommissionen og medlemsstaterne kan om nødvendigt udveksle oplysninger, der er erhvervet i henhold til artikel 20 og 25, dog udelukkende i sammenfattet form, hvorved videregivelse af eventuelle konklusioner om den særlige situation for en virksomhed i en medlemsstat undgås, med kompetente myndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale fortrolighedsaftaler for at fastsætte en tilstrækkelig grad af fortrolighed. Inden Kommissionen eller medlemsstaterne deltager i nogen udveksling af oplysninger, underretter de Det Europæiske Halvlederråd om de oplysninger, der skal deles, og den relevante fortrolighedsaftale.

Når Kommissionen udveksler oplysninger med de kompetente myndigheder i tredjelande, udpeger og anvender den et centralt kontaktpunkt i Unionen for at lette overførslen af sådanne oplysninger eller data på en fortrolig måde i medfør af Kommissionens relevante procedurer.

6.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, i det omfang det anses for nødvendigt på grundlag af erfaringerne fra indsamling af oplysninger, med henblik på at præcisere de praktiske ordninger for behandling af fortrolige oplysninger i forbindelse med udvekslingen af oplysninger i henhold til denne forordning. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 38, stk. 2.

Artikel 33

Sanktioner

1.   Kommissionen kan, hvis den finder det nødvendigt og forholdsmæssigt, vedtage en afgørelse om:

| a) | pålæggelse af bøder, hvis en virksomhed forsætligt eller groft uagtsomt afgiver ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en anmodning i henhold til artikel 25 eller ikke afgiver oplysningerne inden for den fastsatte frist |
| --- | --- |

a)

pålæggelse af bøder, hvis en virksomhed forsætligt eller groft uagtsomt afgiver ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en anmodning i henhold til artikel 25 eller ikke afgiver oplysningerne inden for den fastsatte frist

| b) | pålæggelse af bøder, hvis en virksomhed forsætligt eller groft uagtsomt ikke overholder forpligtelsen til at underrette Kommissionen om en forpligtelse over for et tredjeland i henhold til artikel 25, stk. 7, og artikel 26, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

pålæggelse af bøder, hvis en virksomhed forsætligt eller groft uagtsomt ikke overholder forpligtelsen til at underrette Kommissionen om en forpligtelse over for et tredjeland i henhold til artikel 25, stk. 7, og artikel 26, stk. 3

| c) | pålæggelse af tvangsbøder, hvis en virksomhed forsætligt eller groft uagtsomt ikke overholder en forpligtelse til at prioritere produktionen af kriserelevante produkter i henhold til artikel 26. |
| --- | --- |

c)

pålæggelse af tvangsbøder, hvis en virksomhed forsætligt eller groft uagtsomt ikke overholder en forpligtelse til at prioritere produktionen af kriserelevante produkter i henhold til artikel 26.

2.   Inden Kommissionen træffer afgørelse i medfør af denne artikels stk. 1, giver den virksomheder mulighed for at blive hørt i overensstemmelse med artikel 36. Den tager hensyn til enhver behørig begrundelse, som sådanne virksomheder fremlægger, med henblik på at afgøre, om bøder eller tvangsbøder skønnes nødvendige og forholdsmæssige.

3.   Bøder, som pålægges i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, litra a), må ikke overstige 300 000 EUR.

Bøder, som pålægges i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, litra b), må ikke overstige 150 000 EUR.

Hvis den berørte virksomhed er en SMV, må de bøder, der pålægges, ikke overstige 50 000 EUR.

4.   Tvangsbøder, der pålægges i det tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, litra c), må ikke overstige 1,5 % af den aktuelle daglige omsætning for hver arbejdsdag, hvor forpligtelsen i henhold til artikel 26 ikke er overholdt, beregnet fra den dato, der er fastsat i den afgørelse, hvori den prioriterede ordre blev afgivet.

Hvis den berørte virksomhed er en SMV, må de tvangsbøder, der pålægges, ikke overstige 0,5 % af den aktuelle daglige omsætning.

5.   Ved fastsættelse af en bødes eller tvangsbødes størrelse tager Kommissionen overtrædelsens karakter, alvor og varighed i betragtning, herunder i tilfælde af manglende overholdelse af pligten til at acceptere og prioritere en prioriteret ordre fastsat i artikel 26, og om virksomheden delvist har opfyldt den prioriterede ordre, idet der tages behørigt hensyn til principperne om proportionalitet og rimelighed.

6.   Hvis en virksomhed har opfyldt de krav, som tvangsbøden havde til formål at håndhæve, kan Kommissionen fastsætte den endelige tvangsbøde til et mindre beløb end det, der ville have fulgte af den oprindelige afgørelse.

7.   EU-Domstolen har fuld prøvelsesret vedrørende afgørelser, hvorved Kommissionen har fastsat en bøde eller en tvangsbøde. Den kan ophæve, nedsætte eller forhøje den pålagte bøde eller tvangsbøde.

Artikel 34

Forældelsesfrist for pålæggelse af sanktioner

1.   Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 33 forældes efter:

| a) | to år ved overtrædelse af bestemmelserne om anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 25 |
| --- | --- |

a)

to år ved overtrædelse af bestemmelserne om anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 25

| b) | to år ved overtrædelse af bestemmelserne om oplysningspligt i henhold til artikel 25, stk. 7, og artikel 26, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

to år ved overtrædelse af bestemmelserne om oplysningspligt i henhold til artikel 25, stk. 7, og artikel 26, stk. 3

| c) | tre år ved overtrædelse af bestemmelserne om forpligtelsen til at prioritere produktionen af kriserelevante produkter i henhold til artikel 26. |
| --- | --- |

c)

tre år ved overtrædelse af bestemmelserne om forpligtelsen til at prioritere produktionen af kriserelevante produkter i henhold til artikel 26.

2.   De i stk. 1 omhandlede forældelsesfrister regnes fra den dag, hvor overtrædelsen er begået. Er der tale om vedvarende eller gentagne overtrædelser, regnes forældelsesfristerne fra den dag, hvor den sidste overtrædelse blev begået.

3.   Ethvert tiltag, som Kommissionen eller medlemsstaternes kompetente myndigheder træffer for at sikre overholdelse af denne forordning, afbryder forældelsesfristen.

4.   Afbrydelsen af forældelsesfristen gælder for alle de parter, der er ansvarlige for deltagelse i overtrædelsen.

5.   Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra. Forældelsesfristen udløber dog senest den dag, hvor der er forløbet en periode svarende til den dobbelte forældelsesfrist, uden at Kommissionen har pålagt en bøde eller tvangsbøde. Denne frist forlænges med den periode, hvori forældelsesfristen er suspenderet som følge af, at Kommissionens afgørelse er genstand for en verserende sag ved EU-Domstolen.

Artikel 35

Forældelsesfrist for håndhævelse af sanktioner

1.   Kommissionens beføjelse til at håndhæve afgørelser, der er truffet i henhold til artikel 33, forældes efter tre år.

2.   Forældelsesfristen regnes fra den dag, hvor afgørelsen bliver endelig.

3.   Forældelsesfristen for tvangsfuldbyrdelse af bøder og tvangsbøder afbrydes ved:

| a) | meddelelse af en afgørelse om ændring af bødens eller tvangsbødens oprindelige størrelse eller om afvisning af en anmodning om ændring |
| --- | --- |

a)

meddelelse af en afgørelse om ændring af bødens eller tvangsbødens oprindelige størrelse eller om afvisning af en anmodning om ændring

| b) | ethvert tiltag, der iværksættes af Kommissionen eller af en medlemsstat på Kommissionens anmodning, med henblik på inddrivelse af bøden eller tvangsbøden. |
| --- | --- |

b)

ethvert tiltag, der iværksættes af Kommissionen eller af en medlemsstat på Kommissionens anmodning, med henblik på inddrivelse af bøden eller tvangsbøden.

4.   Efter hver afbrydelse begynder forældelsesfristen forfra.

5.   Forældelsesfristen for inddrivelse af bøder og tvangsbøder suspenderes, så længe:

| a) | der er givet en betalingsfrist |
| --- | --- |

a)

der er givet en betalingsfrist

| b) | inddrivelsen er suspenderet i henhold til en afgørelse truffet af EU-Domstolen. |
| --- | --- |

b)

inddrivelsen er suspenderet i henhold til en afgørelse truffet af EU-Domstolen.

Artikel 36

Ret til at blive hørt i forbindelse med pålæggelse af sanktioner

1.   Inden Kommissionen vedtager en afgørelse i henhold til artikel 33, giver den den berørte virksomhed lejlighed til at blive hørt om:

| a) | Kommissionens foreløbige konklusioner, herunder ethvert spørgsmål, som Kommissionen har gjort indsigelse imod |
| --- | --- |

a)

Kommissionens foreløbige konklusioner, herunder ethvert spørgsmål, som Kommissionen har gjort indsigelse imod

| b) | foranstaltninger, som Kommissionen måtte have til hensigt at træffe på baggrund af de foreløbige konklusioner omhandlet i litra a). |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, som Kommissionen måtte have til hensigt at træffe på baggrund af de foreløbige konklusioner omhandlet i litra a).

2.   De berørte virksomheder kan fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner i henhold til stk. 1, litra a), inden for en frist, som Kommissionen fastsætter i sine foreløbige konklusioner, og som ikke må være kortere end 14 dage.

3.   Kommissionen må kun basere sine afgørelser på indsigelser, som de berørte virksomheder har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger til.

4.   Den berørte virksomheds ret til forsvar skal respekteres fuldt ud i alle procedurer. Den berørte virksomhed har ret til aktindsigt i Kommissionens sagsakter på grundlag af en forhandlet videregivelse med forbehold af virksomhedernes legitime interesse i beskyttelse af deres forretningshemmeligheder. Retten til aktindsigt omfatter ikke Kommissionens eller medlemsstaternes myndigheders fortrolige oplysninger og interne dokumenter. Retten til aktindsigt omfatter navnlig ikke korrespondance mellem Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder. Dette stykke er ikke til hinder for, at Kommissionen videregiver og anvender oplysninger, som er nødvendige for at bevise en overtrædelse.

KAPITEL VII

Delegation af beføjelser og udvalgsprocedure

Artikel 37

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 12, stk. 2 og 3, og artikel 17, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 19. september 2023.

3.   Den i artikel 12, stk. 2 og 3, og artikel 17, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 12, stk. 2 eller 3, eller artikel 17, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 38

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg (»Halvlederudvalget«). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

3.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med dennes artikel 5 anvendelse.

KAPITEL VIII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 39

Ændring af forordning (EU) 2021/694

I forordning (EU) 2021/694 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 3, stk. 2, foretages følgende ændringer:






  a) | Indledningen affattes således:

  »2.   Programmet har seks indbyrdes forbundne specifikke mål:«. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 3, stk. 2, foretages følgende ændringer:

a)

Indledningen affattes således:

»2.   Programmet har seks indbyrdes forbundne specifikke mål:«.

| b) | Følgende litra tilføjes:






  »f) | specifikt mål nr. 6 — Halvledere.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende litra tilføjes:

»f)

specifikt mål nr. 6 — Halvledere.«

| 2) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 8a
  Specifikt mål nr. 6 — Halvledere
  Med Unionens finansielle bidrag i forbindelse med specifikt mål nr. 6 — Halvledere søges de mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, litra a)-d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 (*1), opfyldt.


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (EUT L 229 af 18.9.2023, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 8a

Specifikt mål nr. 6 — Halvledere

Med Unionens finansielle bidrag i forbindelse med specifikt mål nr. 6 — Halvledere søges de mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, litra a)-d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 (*1), opfyldt.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (EUT L 229 af 18.9.2023, s. 1).«
  "

*1

| 3) | Artikel 9, stk. 1 og 2, affattes således:

  »1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 er 8 168 000 000 EUR i løbende priser.


  2.   Den vejledende fordeling af det i stk. 1 omhandlede beløb er:






  a) | 2 019 914 000 EUR til specifikt mål nr. 1 — Højtydende databehandling |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 9, stk. 1 og 2, affattes således:

»1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 er 8 168 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Den vejledende fordeling af det i stk. 1 omhandlede beløb er:

a)

2 019 914 000 EUR til specifikt mål nr. 1 — Højtydende databehandling

| b) | 1 663 956 000 EUR til specifikt mål nr. 2 — Kunstig intelligens |
| --- | --- |

b)

1 663 956 000 EUR til specifikt mål nr. 2 — Kunstig intelligens

| c) | 1 399 566 000 EUR til specifikt mål nr. 3 — Cybersikkerhed og tillid |
| --- | --- |

c)

1 399 566 000 EUR til specifikt mål nr. 3 — Cybersikkerhed og tillid

| d) | 507 347 000 EUR til specifikt mål nr. 4 — Højtudviklede digitale færdigheder |
| --- | --- |

d)

507 347 000 EUR til specifikt mål nr. 4 — Højtudviklede digitale færdigheder

| e) | 1 002 217 000 EUR til specifikt mål nr. 5 — Udrulning og bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet |
| --- | --- |

e)

1 002 217 000 EUR til specifikt mål nr. 5 — Udrulning og bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet

| f) | 1 575 000 000 EUR til specifikt mål nr. 6 — Halvledere.« |
| --- | --- |

f)

1 575 000 000 EUR til specifikt mål nr. 6 — Halvledere.«

| 4) | Artikel 11, stk. 2, affattes således:

  »2.   Samarbejde med tredjelande og organisationer som omhandlet i denne artikels stk. 1 med hensyn til specifikt mål nr. 1, 2, 3 og 6 er omfattet af artikel 12.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 11, stk. 2, affattes således:

»2.   Samarbejde med tredjelande og organisationer som omhandlet i denne artikels stk. 1 med hensyn til specifikt mål nr. 1, 2, 3 og 6 er omfattet af artikel 12.«

| 5) | Artikel 12, stk. 6, affattes således:

  »6.   Hvis det er behørigt begrundet i sikkerhedsmæssige årsager, kan det i arbejdsprogrammet også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder, som er etableret i Unionen, men kontrolleres fra tredjelande, kun er berettiget til at deltage i alle eller nogle af tiltagene under specifikt mål nr. 1, 2 og 6, hvis de opfylder de krav, der skal opfyldes af disse retlige enheder for at garantere beskyttelse af Unionens og medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser og for at sikre beskyttelse af oplysninger i klassificerede dokumenter. Disse krav fastsættes i arbejdsprogrammet.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 12, stk. 6, affattes således:

»6.   Hvis det er behørigt begrundet i sikkerhedsmæssige årsager, kan det i arbejdsprogrammet også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder, som er etableret i Unionen, men kontrolleres fra tredjelande, kun er berettiget til at deltage i alle eller nogle af tiltagene under specifikt mål nr. 1, 2 og 6, hvis de opfylder de krav, der skal opfyldes af disse retlige enheder for at garantere beskyttelse af Unionens og medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser og for at sikre beskyttelse af oplysninger i klassificerede dokumenter. Disse krav fastsættes i arbejdsprogrammet.«

| 6) | I artikel 13 tilføjes følgende stykke:

  »3.   Synergierne mellem specifikt mål nr. 6 og andre EU-programmer er beskrevet i artikel 6 i og bilag III til forordning (EU) 2023/1781.« |
| --- | --- |

6)

I artikel 13 tilføjes følgende stykke:

»3.   Synergierne mellem specifikt mål nr. 6 og andre EU-programmer er beskrevet i artikel 6 i og bilag III til forordning (EU) 2023/1781.«

| 7) | I artikel 14 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning ved at overdrage ansvaret for visse gennemførelsesopgaver til de i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), omhandlede organer i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 4-8a. Organer, der overdrages ansvaret for gennemførelse af programmet, må kun afvige fra nærværende forordnings regler for deltagelse og formidling, hvor der gives mulighed for en sådan afvigelse i den retsakt, hvorved nævnte organer oprettes eller overlades budgetgennemførelsesopgaver, eller for så vidt angår organerne omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. ii), iii) eller v), hvor muligheden for en sådan afvigelse fremgår af bidragsaftalen, og organernes særlige driftsmæssige behov eller tiltagets særlige karakter nødvendiggør dette.« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 14 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning ved at overdrage ansvaret for visse gennemførelsesopgaver til de i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), omhandlede organer i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 4-8a. Organer, der overdrages ansvaret for gennemførelse af programmet, må kun afvige fra nærværende forordnings regler for deltagelse og formidling, hvor der gives mulighed for en sådan afvigelse i den retsakt, hvorved nævnte organer oprettes eller overlades budgetgennemførelsesopgaver, eller for så vidt angår organerne omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. ii), iii) eller v), hvor muligheden for en sådan afvigelse fremgår af bidragsaftalen, og organernes særlige driftsmæssige behov eller tiltagets særlige karakter nødvendiggør dette.«

| b) | Følgende stykke tilføjes:

  »4.   Hvis betingelserne i artikel 27 i forordning (EU) 2023/1781 er opfyldt, finder nævnte artikel anvendelse.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»4.   Hvis betingelserne i artikel 27 i forordning (EU) 2023/1781 er opfyldt, finder nævnte artikel anvendelse.«

| 8) | Artikel 17, stk. 1, affattes således:

  »1.   Der kan kun ydes finansiering til tiltag, som bidrager til opnåelse af målene fastlagt i artikel 3-8a.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 17, stk. 1, affattes således:

»1.   Der kan kun ydes finansiering til tiltag, som bidrager til opnåelse af målene fastlagt i artikel 3-8a.«

| 9) | I bilag I tilføjes følgende punkt:

  »Specifikt mål nr. 6 — Halvledere
  Tiltag under specifikt mål nr. 6 findes i bilag I til forordning (EU) 2023/1781.« |
| --- | --- |

9)

I bilag I tilføjes følgende punkt:

»Specifikt mål nr. 6 — Halvledere

Tiltag under specifikt mål nr. 6 findes i bilag I til forordning (EU) 2023/1781.«

| 10) | I bilag II tilføjes følgende punkt:

  »Specifikt mål nr. 6 — Halvledere
  Målbare indikatorer til overvågning af gennemførelsen og til rapportering om fremskridt hen imod opnåelsen af specifikt mål nr. 6 er fastsat i bilag II til forordning (EU) 2023/1781.« |
| --- | --- |

10)

I bilag II tilføjes følgende punkt:

»Specifikt mål nr. 6 — Halvledere

Målbare indikatorer til overvågning af gennemførelsen og til rapportering om fremskridt hen imod opnåelsen af specifikt mål nr. 6 er fastsat i bilag II til forordning (EU) 2023/1781.«

| 11) | I bilag III tilføjes følgende punkt:

  »Specifikt mål nr. 6 — Halvledere
  Synergierne med EU-programmer for specifikt mål nr. 6 er beskrevet i bilag III til forordning (EU) 2023/1781.« |
| --- | --- |

11)

I bilag III tilføjes følgende punkt:

»Specifikt mål nr. 6 — Halvledere

Synergierne med EU-programmer for specifikt mål nr. 6 er beskrevet i bilag III til forordning (EU) 2023/1781.«

Artikel 40

Evaluering og revision

1.   Senest den 20. september 2026 og hvert fjerde år derefter forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om evaluering og revision af denne forordning. Rapporterne offentliggøres.

2.   Med henblik på evaluering og revision af denne forordning indgiver Det Europæiske Halvlederråd, medlemsstaterne og de kompetente nationale myndigheder oplysninger til Kommissionen på dennes anmodning.

3.   Når Kommissionen foretager evaluering og revision, tager den hensyn til holdninger og resultater fra Det Europæiske Halvlederråd, fra Europa-Parlamentet, fra Rådet og fra andre relevante organer eller kilder.

Artikel 41

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 13. september 2023.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

J. M. ALBARES BUENO

Formand

---

(1)  
  EUT C 365 af 23.9.2022, s. 34.

1

(2)  
  EUT C 498 af 30.12.2022, s. 94.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 11.7.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 25.7.2023.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).

5

(6)  Rådets forordning (EU) 2021/2085 af 19. november 2021 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa og om ophævelse af forordning (EF) nr. 219/2007, (EU) nr. 557/2014, (EU) nr. 558/2014, (EU) nr. 559/2014, (EU) nr. 560/2014, (EU) nr. 561/2014 og (EU) nr. 642/2014 (EUT L 427 af 30.11.2021, s. 17).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1).

8

(9)  Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv (EU) 2020/262 af 19. december 2019 om den generelle ordning for punktafgifter (EUT L 58 af 27.2.2020, s. 4).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 45).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79 I af 21.3.2019, s. 1).

13

(14)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

14

(15)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2555 af 14. december 2022 om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen, om ændring af forordning (EU) nr. 910/2014 og direktiv (EU) 2018/1972 og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (NIS 2-direktivet) (EUT L 333 af 27.12.2022, s. 80).

19

(20)  Kommissionens henstilling (EU) 2019/534 af 26. marts 2019 Cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net (EUT L 88 af 29.3.2019, s. 42).

20

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (EUT L 134 af 29.5.2009, s. 1).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/479 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for udførsel (EUT L 83 af 27.3.2015, s. 34).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2557 af 14. december 2022 om kritiske enheders modstandsdygtighed og om ophævelse af Rådets direktiv 2008/114/EF (EUT L 333 af 27.12.2022, s. 164).

23

(24)  Rådets direktiv 85/374/EØF af 25. juli 1985 om tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om produktansvar (EFT L 210 af 7.8.1985, s. 29).

24

(25)  Kommissionens henstilling (EU) 2022/210 af 8. februar 2022 om en fælles EU-værktøjskasse til afhjælpning af manglen på halvledere og en EU-mekanisme til overvågning af økosystemet for halvledere (EUT L 35 af 17.2.2022, s. 17).

25

(26)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 af 13. marts 2015 om sikkerhedsbeskyttelse i Kommissionen (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 41).

26

(27)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

28

(29)  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

29

(30)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

33

---

BILAG I

TILTAG

Teknisk beskrivelse af initiativet: tiltagenes omfang

De indledende og, hvor det er relevant, efterfølgende tiltag, der støttes af initiativet, gennemføres i overensstemmelse med følgende tekniske beskrivelse:

Del I

Designkapacitet for så vidt angår integrerede halvlederteknologier

Initiativet skal opbygge omfattende innovativ designkapacitet for så vidt angår integrerede halvlederteknologier gennem en virtuel designplatform, der er tilgængelig i hele Unionen. Den virtuelle designplatform vil bestå af nye, innovative designfaciliteter med udvidede biblioteker og værktøjer, som integrerer en lang række eksisterende og nye teknologier (herunder nye teknologier såsom integreret fotonik, kvanteteknologi og AI/neuromorfisk databehandling). Kombineret med eksisterende EDA-værktøjer vil det gøre det muligt at designe innovative komponenter og nye systemkoncepter og demonstrere centrale funktionaliteter såsom nye tilgange til høj ydeevne, lavt energiforbrug, sikkerhed, nye 3D-systemarkitekturer og heterogene systemarkitekturer osv.

Den virtuelle designplatform vil i tæt samarbejde med brugerindustrierne fra en række forskellige økonomiske sektorer forbinde sammenslutninger af designvirksomheder, leverandører af intellektuel ejendom og værktøjer med forsknings- og teknologiorganisationer, så der kan skabes virtuelle prototypeløsninger baseret på fælles udvikling af teknologi. Risici og udviklingsomkostninger vil blive delt, og nye webbaserede metoder til at få adgang til designværktøjer med fleksible omkostningsmodeller, især til fremstilling af prototyper, og fælles grænsefladestandarder vil blive fremmet.

Den virtuelle designplatform skal løbende opgraderes med ny designkapacitet, da den løbende integrerer et stigende antal teknologier og designmuligheder for laveffektprocessorer (herunder open source såsom RISC-V). Desuden kan den virtuelle designplatform gøre det muligt at designe andre teknologier såsom programmerbare mikrochips på grundlag af gate arrays, der er programmerbare på stedet, nye 3D-systemarkitekturer og heterogene systemarkitekturer osv. Den vil udbyde sine tjenester via cloud, så adgangen og åbenheden for hele fællesskabet maksimeres ved at skabe netværk mellem eksisterende og nye designcentre på tværs af medlemsstaterne.

Del II

Pilotlinjer til forberedelse af innovativ produktion, prøvning og validering

Initiativet skal støtte pilotlinjer til produktion, prøvning og validering og dermed bygge bro mellem forskning i og produktion af avancerede halvlederteknologier, såsom arkitekturer og materialer til effektelektronik, der fremmer bæredygtig og vedvarende energi, energilagring, intelligent produktion efter de højeste miljøstandarder, automatisering og elektromobilitet, lavere energiforbrug, cybersikkerhed, funktionel sikkerhed, højere niveauer for databehandlingsydeevne, eller som integrerer banebrydende teknologier såsom neuromorfiske og indlejrede AI-mikrochips, integreret fotonik, grafen og andre materialebaserede 2D-teknologier, integration af elektronik og mikrofluidik i heterogene systemer, teknologiske løsninger til øget bæredygtighed og cirkularitet for elektroniske komponenter og systemer. Fokusområderne omfatter følgende:

| a) | Pilotlinjer til eksperimentering med og prøvning og validering af, herunder ved hjælp af procesdesignsæt, IP-blokkes ydeevne, virtuelle prototyper, nye designmuligheder og nye integrerede heterogene systemer på en åben og tilgængelig måde.
  Den virtuelle designplatform vil gøre det muligt at undersøge design af nye IP-blokeringer og prøve og validere nye systemkoncepter i pilotlinjerne ved hjælp af tidlige procesdesignsæt, så der opnås øjeblikkelig feedback med henblik på at finjustere og forbedre modellerne, inden de overgår til produktion. Initiativet vil fra begyndelsen udvide flere eksisterende pilotlinjer i synergi med designinfrastrukturen for at give adgang til designprojekter og (virtuelle) projekter til fremstilling af prototyper. |
| --- | --- |

a)

Pilotlinjer til eksperimentering med og prøvning og validering af, herunder ved hjælp af procesdesignsæt, IP-blokkes ydeevne, virtuelle prototyper, nye designmuligheder og nye integrerede heterogene systemer på en åben og tilgængelig måde.

Den virtuelle designplatform vil gøre det muligt at undersøge design af nye IP-blokeringer og prøve og validere nye systemkoncepter i pilotlinjerne ved hjælp af tidlige procesdesignsæt, så der opnås øjeblikkelig feedback med henblik på at finjustere og forbedre modellerne, inden de overgår til produktion. Initiativet vil fra begyndelsen udvide flere eksisterende pilotlinjer i synergi med designinfrastrukturen for at give adgang til designprojekter og (virtuelle) projekter til fremstilling af prototyper.

| b) | Nye pilotlinjer vedrørende halvlederteknologier såsom fuldt depleteret silicium på isolator på ned til 10-7 nm, avancerede gate-all-around-transistorer og banebrydende noder (f.eks. på under 2 nm) suppleret af pilotlinjer vedrørende heterogen 3D-systemintegration og avanceret emballering. Pilotlinjerne vil inkludere de seneste forsknings- og innovationsaktiviteter og resultaterne heraf.
  Pilotlinjerne vil omfatte en særlig designinfrastruktur, der f.eks. består af designmodeller, som simulerer fremstillingsprocessen for de designværktøjer, der anvendes til at designe kredsløb og systems-on-chip. Denne designinfrastruktur og en brugervenlig virtualisering af pilotlinjerne vil blive indført, så de bliver direkte tilgængelige i hele Unionen via den virtuelle designplatform. En sådan forbindelse vil gøre det muligt for designfællesskabet at prøve og validere teknologiske løsninger, inden de gøres kommercielt tilgængelige. Det vil sikre, at nye mikrochip- og systemdesign fuldt ud udnytter potentialet i nye teknologier og skaber banebrydende innovation.
  Tilsammen vil disse pilotlinjer fremme Unionens intellektuelle ejendom, færdigheder og innovation inden for teknologi til fremstilling af halvledere og styrke og udvide Unionens position inden for nyt fremstillingsudstyr og nye materialer til avancerede halvlederteknologimoduler såsom litografi og waferteknologier.
  Der skal tilrettelægges et tæt samråd og samarbejde med industrien for at styre kapacitetsudvidelsen og den kritiske inddragelse fra begyndelsen af udvalgte kvalificerede pilotlinjer, der f.eks. omfatter avanceret emballering, heterogen 3D-integrationsteknologi og andre vigtige funktioner såsom siliciumfotonik, effektelektronik, sensorteknologier, siliciumgrafen og kvanteteknologier. Denne stærke, udvidede EU-dækkende pilotlinjeinfrastruktur, som er tæt forbundet med en designunderstøttende infrastruktur, er afgørende for at udvide Unionens viden og kapacitet til at lukke innovationskløften mellem offentligt finansieret forskning og kommercielt finansieret produktion og til at øge både efterspørgslen og produktionen i Unionen inden årtiets udgang. |
| --- | --- |

b)

Nye pilotlinjer vedrørende halvlederteknologier såsom fuldt depleteret silicium på isolator på ned til 10-7 nm, avancerede gate-all-around-transistorer og banebrydende noder (f.eks. på under 2 nm) suppleret af pilotlinjer vedrørende heterogen 3D-systemintegration og avanceret emballering. Pilotlinjerne vil inkludere de seneste forsknings- og innovationsaktiviteter og resultaterne heraf.

Pilotlinjerne vil omfatte en særlig designinfrastruktur, der f.eks. består af designmodeller, som simulerer fremstillingsprocessen for de designværktøjer, der anvendes til at designe kredsløb og systems-on-chip. Denne designinfrastruktur og en brugervenlig virtualisering af pilotlinjerne vil blive indført, så de bliver direkte tilgængelige i hele Unionen via den virtuelle designplatform. En sådan forbindelse vil gøre det muligt for designfællesskabet at prøve og validere teknologiske løsninger, inden de gøres kommercielt tilgængelige. Det vil sikre, at nye mikrochip- og systemdesign fuldt ud udnytter potentialet i nye teknologier og skaber banebrydende innovation.

Tilsammen vil disse pilotlinjer fremme Unionens intellektuelle ejendom, færdigheder og innovation inden for teknologi til fremstilling af halvledere og styrke og udvide Unionens position inden for nyt fremstillingsudstyr og nye materialer til avancerede halvlederteknologimoduler såsom litografi og waferteknologier.

Der skal tilrettelægges et tæt samråd og samarbejde med industrien for at styre kapacitetsudvidelsen og den kritiske inddragelse fra begyndelsen af udvalgte kvalificerede pilotlinjer, der f.eks. omfatter avanceret emballering, heterogen 3D-integrationsteknologi og andre vigtige funktioner såsom siliciumfotonik, effektelektronik, sensorteknologier, siliciumgrafen og kvanteteknologier. Denne stærke, udvidede EU-dækkende pilotlinjeinfrastruktur, som er tæt forbundet med en designunderstøttende infrastruktur, er afgørende for at udvide Unionens viden og kapacitet til at lukke innovationskløften mellem offentligt finansieret forskning og kommercielt finansieret produktion og til at øge både efterspørgslen og produktionen i Unionen inden årtiets udgang.

Del III

Avanceret teknologi og ingeniørmæssig kapacitet for så vidt angår kvantechips

Initiativet skal imødekomme specifikke behov i forbindelse med den kommende generation af informationsbehandlingskomponenter, der udnytter ikkeklassiske principper, navnlig mikrochips, der udnytter kvantevirkninger (dvs. kvantechips) på grundlag af forskningsaktiviteter. Fokusområderne omfatter følgende:

| a) | Innovative designbiblioteker for kvantechips, der for så vidt angår halvleder- og fotonikbaserede qubitplatforme bygger på design- og fremstillingsprocesserne for veletablerede processer i den klassiske halvlederindustri, som suppleres af udviklingen af innovative og avancerede designbiblioteker og fremstillingsprocesser for alternative qubitplatforme, der ikke er kompatible med halvledere. |
| --- | --- |

a)

Innovative designbiblioteker for kvantechips, der for så vidt angår halvleder- og fotonikbaserede qubitplatforme bygger på design- og fremstillingsprocesserne for veletablerede processer i den klassiske halvlederindustri, som suppleres af udviklingen af innovative og avancerede designbiblioteker og fremstillingsprocesser for alternative qubitplatforme, der ikke er kompatible med halvledere.

| b) | Pilotlinjer til integration af kvantekredsløb og kontrolelektronik med henblik på at bygge kvantechips, der tager udgangspunkt i og udnytter den igangværende forskning, og sikre adgang til særlige renrum og anlæg til fremstilling af prototyper og produktion og derved mindske adgangsbarriererne for udvikling og produktion af små mængder kvantekomponenter og fremskynde innovationscyklusserne. |
| --- | --- |

b)

Pilotlinjer til integration af kvantekredsløb og kontrolelektronik med henblik på at bygge kvantechips, der tager udgangspunkt i og udnytter den igangværende forskning, og sikre adgang til særlige renrum og anlæg til fremstilling af prototyper og produktion og derved mindske adgangsbarriererne for udvikling og produktion af små mængder kvantekomponenter og fremskynde innovationscyklusserne.

| c) | Faciliteter til prøvning og validering af avancerede kvantekomponenter, herunder kvantekomponenter fremstillet gennem pilotlinjerne, for derved at lukke feedbackkredsløbet mellem designere, producenter og brugere af kvantekomponenter. |
| --- | --- |

c)

Faciliteter til prøvning og validering af avancerede kvantekomponenter, herunder kvantekomponenter fremstillet gennem pilotlinjerne, for derved at lukke feedbackkredsløbet mellem designere, producenter og brugere af kvantekomponenter.

Del IV

Et netværk af kompetencecentre og færdighedsudvikling

Initiativet skal støtte følgende:

| a) | Oprettelsen af et netværk af kompetencecentre i hver medlemsstat for at fremme anvendelsen af disse teknologier; de skal fungere som grænseflader for den virtuelle designplatform og pilotlinjer og lette en effektiv anvendelse heraf samt stille ekspertise og færdigheder til rådighed for interessenterne, herunder slutbruger-SMV'er. Kompetencecentrene vil udbyde innovative tjenester til industrien med særlig fokus på SMV'er, den akademiske verden og offentlige myndigheder, idet de leverer skræddersyede løsninger til en bred vifte af brugere, hvilket skal fremme en større udbredelse af designteknologi og avanceret teknologi i Unionen. De vil også bidrage til at øge den højt kvalificerede arbejdskraft i Unionen. |
| --- | --- |

a)

Oprettelsen af et netværk af kompetencecentre i hver medlemsstat for at fremme anvendelsen af disse teknologier; de skal fungere som grænseflader for den virtuelle designplatform og pilotlinjer og lette en effektiv anvendelse heraf samt stille ekspertise og færdigheder til rådighed for interessenterne, herunder slutbruger-SMV'er. Kompetencecentrene vil udbyde innovative tjenester til industrien med særlig fokus på SMV'er, den akademiske verden og offentlige myndigheder, idet de leverer skræddersyede løsninger til en bred vifte af brugere, hvilket skal fremme en større udbredelse af designteknologi og avanceret teknologi i Unionen. De vil også bidrage til at øge den højt kvalificerede arbejdskraft i Unionen.

| b) | For så vidt angår færdigheder vil særlige uddannelsestiltag blive tilrettelagt vedrørende designværktøjer og halvlederteknologier på lokalt, regionalt eller EU-dækkende plan. Der vil blive ydet støtte til stipendier til universitetsuddannelser. Disse tiltag vil supplere industrielle forpligtelser inden for rammerne af pagten for færdigheder og derved øge antallet af praktikophold og lærlingeuddannelser i samarbejde med den akademiske verden. Der vil også blive lagt vægt på omskolings- og opkvalificeringsprogrammer for arbejdstagere, der kommer fra andre sektorer. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår færdigheder vil særlige uddannelsestiltag blive tilrettelagt vedrørende designværktøjer og halvlederteknologier på lokalt, regionalt eller EU-dækkende plan. Der vil blive ydet støtte til stipendier til universitetsuddannelser. Disse tiltag vil supplere industrielle forpligtelser inden for rammerne af pagten for færdigheder og derved øge antallet af praktikophold og lærlingeuddannelser i samarbejde med den akademiske verden. Der vil også blive lagt vægt på omskolings- og opkvalificeringsprogrammer for arbejdstagere, der kommer fra andre sektorer.

Del V

Aktiviteter inden for rammerne af mikrochipfonden vedrørende adgang til kapital for opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder, SMV'er og andre virksomheder i værdikæden for halvledere

Initiativet skal støtte oprettelsen af et velfungerende økosystem for halvledere og kvanteinnovation ved at støtte en bred adgang til venturekapital for opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er med henblik på at udvide deres virksomhed og deres tilstedeværelse på markedet på en bæredygtig måde.

---

BILAG II

MÅLBARE INDIKATORER TIL OVERVÅGNING AF INITIATIVETS GENNEMFØRELSE OG RAPPORTERING OM INITIATIVETS FREMSKRIDT HEN IMOD OPNÅELSEN AF DETS MÅL

1.

I forbindelse med initiativets operationelle mål nr. 1:

2.

I forbindelse med initiativets operationelle mål nr. 2:

3.

I forbindelse med initiativets operationelle mål nr. 3:

4.

I forbindelse med initiativets operationelle mål nr. 4:

5.

Antallet af virksomheder, der har benyttet sig af de nationale kompetencecentre, der støttes af initiativet.

6.

Antallet af personer, som med succes har afsluttet uddannelsesprogrammer, der støttes af initiativet, for at erhverve sig højtudviklede færdigheder og videregående uddannelse inden for halvlederteknologier og kvanteteknologier.

7.

I forbindelse med initiativets operationelle mål nr. 5:

8.

Antallet af opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er, der har modtaget venturekapital fra aktiviteter inden for rammerne af »mikrochipfonden«, og det samlede beløb for de foretagne kapitalinvesteringer.

9.

Beløbet for investeringer foretaget af virksomheder, der er aktive i Unionen, herunder efter segment i den værdikæde, hvor de er aktive.

---

BILAG III

SYNERGIER MED EU-PROGRAMMER

1.

| a) | initiativets målrettede tematiske fokus på halvleder- og kvanteteknologier er komplementær |
| --- | --- |

a)

initiativets målrettede tematiske fokus på halvleder- og kvanteteknologier er komplementær

| b) | specifikke mål nr. 1-5 i programmet for et digitalt Europa støtter digital kapacitetsopbygning inden for avancerede digitale teknologier, herunder højtydende databehandling, AI og cybersikkerhed, samt højtudviklede digitale færdigheder |
| --- | --- |

b)

specifikke mål nr. 1-5 i programmet for et digitalt Europa støtter digital kapacitetsopbygning inden for avancerede digitale teknologier, herunder højtydende databehandling, AI og cybersikkerhed, samt højtudviklede digitale færdigheder

| c) | der inden for rammerne af initiativet investeres i kapacitetsopbygning for at styrke avanceret design-, produktions- og systemintegrationskapacitet inden for banebrydende halvlederteknologier, næste generation af halvlederteknologier og banebrydende kvanteteknologier med henblik på innovativ forretningsudvikling og derved styrke Unionens forsynings- og værdikæder for halvledere og tjene vigtige industrisektorer og skabe nye markeder. |
| --- | --- |

c)

der inden for rammerne af initiativet investeres i kapacitetsopbygning for at styrke avanceret design-, produktions- og systemintegrationskapacitet inden for banebrydende halvlederteknologier, næste generation af halvlederteknologier og banebrydende kvanteteknologier med henblik på innovativ forretningsudvikling og derved styrke Unionens forsynings- og værdikæder for halvledere og tjene vigtige industrisektorer og skabe nye markeder.

2.

| a) | den type tiltag, der skal støttes, deres forventede output og interventionslogikken bag dem er forskellige og komplementære, selv om der er konvergens mellem de tematiske områder, der er omfattet af initiativet, og flere områder i Horisont Europa |
| --- | --- |

a)

den type tiltag, der skal støttes, deres forventede output og interventionslogikken bag dem er forskellige og komplementære, selv om der er konvergens mellem de tematiske områder, der er omfattet af initiativet, og flere områder i Horisont Europa

| b) | der inden for rammerne af Horisont Europa tilvejebringes omfattende støtte til forskning, teknologisk udvikling, demonstration, pilotforsøg, proof of concept, prøvning og fremstilling af prototyper, herunder prækommerciel udrulning af innovative digitale teknologier, navnlig ved hjælp af:






  i) | en særlig budgetpost i søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« for klyngen »Det digitale område, industri og rummet« med henblik på at udvikle støtteteknologier (AI og robotteknologi, næste generation af internet, højtydende databehandling og big data, centrale digitale teknologier (herunder mikroelektronik) og kombination af det digitale område med andre teknologier) |
| --- | --- | --- |

b)

der inden for rammerne af Horisont Europa tilvejebringes omfattende støtte til forskning, teknologisk udvikling, demonstration, pilotforsøg, proof of concept, prøvning og fremstilling af prototyper, herunder prækommerciel udrulning af innovative digitale teknologier, navnlig ved hjælp af:

i)

en særlig budgetpost i søjlen »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« for klyngen »Det digitale område, industri og rummet« med henblik på at udvikle støtteteknologier (AI og robotteknologi, næste generation af internet, højtydende databehandling og big data, centrale digitale teknologier (herunder mikroelektronik) og kombination af det digitale område med andre teknologier)

| ii) | støtte til forskningsinfrastrukturer under søjlen »Videnskabelig topkvalitet« |
| --- | --- |

ii)

støtte til forskningsinfrastrukturer under søjlen »Videnskabelig topkvalitet«

| iii) | integration af det digitale område i alle de globale udfordringer (sundhed, sikkerhed, energi og mobilitet, klima osv.), og |
| --- | --- |

iii)

integration af det digitale område i alle de globale udfordringer (sundhed, sikkerhed, energi og mobilitet, klima osv.), og

| iv) | støtte til opskalering af banebrydende innovationer under søjlen »Et innovativt Europa« (hvoraf mange vil kombinere digitale og andre teknologier) |
| --- | --- |

iv)

støtte til opskalering af banebrydende innovationer under søjlen »Et innovativt Europa« (hvoraf mange vil kombinere digitale og andre teknologier)

| c) | initiativet udelukkende fokuserer på omfattende kapacitetsopbygning inden for halvleder- og kvanteteknologier i hele Unionen. Det vil investere i:






  i) | fremme af innovation ved at støtte to tæt forbundne teknologiske kapaciteter, der gør det muligt at designe nye systemkoncepter samt prøve og validere dem i pilotlinjer |
| --- | --- | --- |

c)

initiativet udelukkende fokuserer på omfattende kapacitetsopbygning inden for halvleder- og kvanteteknologier i hele Unionen. Det vil investere i:

i)

fremme af innovation ved at støtte to tæt forbundne teknologiske kapaciteter, der gør det muligt at designe nye systemkoncepter samt prøve og validere dem i pilotlinjer

| ii) | målrettet støtte til opbygning af uddannelseskapacitet og forbedring af anvendte højtudviklede digitale kompetencer og færdigheder for at støtte udviklingen og udbredelsen af halvledere gennem teknologisk udvikling og slutbrugerindustrier, og |
| --- | --- |

ii)

målrettet støtte til opbygning af uddannelseskapacitet og forbedring af anvendte højtudviklede digitale kompetencer og færdigheder for at støtte udviklingen og udbredelsen af halvledere gennem teknologisk udvikling og slutbrugerindustrier, og

| iii) | et netværk af nationale kompetencecentre, der letter adgangen for og udbyder ekspertise og innovationstjenester til slutbrugerfællesskaber og -industrier med henblik på at udvikle nye produkter og anvendelser samt afhjælpe markedssvigt |
| --- | --- |

iii)

et netværk af nationale kompetencecentre, der letter adgangen for og udbyder ekspertise og innovationstjenester til slutbrugerfællesskaber og -industrier med henblik på at udvikle nye produkter og anvendelser samt afhjælpe markedssvigt

| d) | initiativets teknologiske kapacitet stilles til rådighed for forsknings- og innovationssamfundet, herunder til tiltag, der støttes gennem Horisont Europa |
| --- | --- |

d)

initiativets teknologiske kapacitet stilles til rådighed for forsknings- og innovationssamfundet, herunder til tiltag, der støttes gennem Horisont Europa

| e) | nye digitale teknologier inden for halvledere så vidt muligt gradvist indføres og udbredes ved hjælp af initiativet, i takt med at udviklingen af sådanne teknologier modnes gennem Horisont Europa |
| --- | --- |

e)

nye digitale teknologier inden for halvledere så vidt muligt gradvist indføres og udbredes ved hjælp af initiativet, i takt med at udviklingen af sådanne teknologier modnes gennem Horisont Europa

| f) | Horisont Europa-programmerne i forordning (EU) 2021/695 med henblik på at udvikle færdigheds- og kompetenceudviklingslæseplaner, herunder dem, der gennemføres i samlokaliseringscentre inden for rammerne af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis videns- og innovationsfællesskaber, suppleres af kapacitetsopbygning i højtudviklede anvendte digitale færdigheder og kompetencer inden for halvleder- og kvanteteknologier, der støttes af initiativet |
| --- | --- |

f)

Horisont Europa-programmerne i forordning (EU) 2021/695 med henblik på at udvikle færdigheds- og kompetenceudviklingslæseplaner, herunder dem, der gennemføres i samlokaliseringscentre inden for rammerne af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis videns- og innovationsfællesskaber, suppleres af kapacitetsopbygning i højtudviklede anvendte digitale færdigheder og kompetencer inden for halvleder- og kvanteteknologier, der støttes af initiativet

| g) | der indføres stærke koordineringsmekanismer til programmering og gennemførelse, således at alle procedurer for både Horisont Europa og initiativet så vidt muligt ensrettes. Deres forvaltningsstrukturer vil inddrage alle Kommissionens berørte tjenestegrene. |
| --- | --- |

g)

der indføres stærke koordineringsmekanismer til programmering og gennemførelse, således at alle procedurer for både Horisont Europa og initiativet så vidt muligt ensrettes. Deres forvaltningsstrukturer vil inddrage alle Kommissionens berørte tjenestegrene.

3.

Synergierne med EU-programmer under delt forvaltning, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond, skal sikre udvikling og styrkelse af regionale og lokale innovationsøkosystemer, industriel omstilling samt digital omstilling af samfundet og af offentlige forvaltninger. Dette omfatter støtte til den digitale omstilling af industrien og udbredelse af resultaterne samt udrulning af nye teknologier og innovative løsninger. Initiativet vil supplere og støtte det tværnationale netværkssamarbejde og kortlægningen af kapaciteter for at gøre dem tilgængelige for SMV'er og slutbrugerindustrier i alle EU-regioner.

4.

| a) | initiativet fokuserer på omfattende digital kapacitets- og infrastrukturopbygning inden for halvledere med henblik på en bred indførelse og udbredelse i hele Unionen af kritiske eksisterende eller prøvede innovative digitale løsninger inden for en EU-ramme på områder af offentlig interesse eller på områder med markedssvigt. Initiativet skal primært gennemføres gennem koordinerede og strategiske investeringer, der foretages i fællesskab med medlemsstaterne, i opbygning af digital kapacitet inden for halvlederteknologier, der skal deles i hele Unionen, og i EU-dækkende tiltag. Dette er særlig relevant i forbindelse med elektrificering og selvkørende biler og har til formål at gavne og fremme udviklingen af mere konkurrencedygtige slutbrugerindustrier, navnlig i mobilitets- og transportsektoren |
| --- | --- |

a)

initiativet fokuserer på omfattende digital kapacitets- og infrastrukturopbygning inden for halvledere med henblik på en bred indførelse og udbredelse i hele Unionen af kritiske eksisterende eller prøvede innovative digitale løsninger inden for en EU-ramme på områder af offentlig interesse eller på områder med markedssvigt. Initiativet skal primært gennemføres gennem koordinerede og strategiske investeringer, der foretages i fællesskab med medlemsstaterne, i opbygning af digital kapacitet inden for halvlederteknologier, der skal deles i hele Unionen, og i EU-dækkende tiltag. Dette er særlig relevant i forbindelse med elektrificering og selvkørende biler og har til formål at gavne og fremme udviklingen af mere konkurrencedygtige slutbrugerindustrier, navnlig i mobilitets- og transportsektoren

| b) | initiativets kapacitet og infrastruktur skal stilles til rådighed med henblik på prøvning af innovative nye teknologier og løsninger, der kan anvendes i mobilitets- og transportindustrien. Connecting Europe-faciliteten skal støtte udrulningen og udbredelsen af innovative nye teknologier og løsninger på mobilitets- og transportområdet samt på andre områder |
| --- | --- |

b)

initiativets kapacitet og infrastruktur skal stilles til rådighed med henblik på prøvning af innovative nye teknologier og løsninger, der kan anvendes i mobilitets- og transportindustrien. Connecting Europe-faciliteten skal støtte udrulningen og udbredelsen af innovative nye teknologier og løsninger på mobilitets- og transportområdet samt på andre områder

| c) | der skal oprettes koordineringsmekanismer, navnlig gennem passende forvaltningsstrukturer. |
| --- | --- |

c)

der skal oprettes koordineringsmekanismer, navnlig gennem passende forvaltningsstrukturer.

5.

| a) | der ydes støtte gennem markedsbaseret finansiering, herunder forfølgelse af politikmål inden for rammerne af initiativet, som fastsat ved forordning (EU) 2021/523; en sådan markedsbaseret finansiering kan eventuelt kombineres med støtte i form af tilskud |
| --- | --- |

a)

der ydes støtte gennem markedsbaseret finansiering, herunder forfølgelse af politikmål inden for rammerne af initiativet, som fastsat ved forordning (EU) 2021/523; en sådan markedsbaseret finansiering kan eventuelt kombineres med støtte i form af tilskud

| b) | en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-fonden støttes med finansiering fra Horisont Europa eller programmet for et digitalt Europa i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. |
| --- | --- |

b)

en blandingsfacilitet inden for rammerne af InvestEU-fonden støttes med finansiering fra Horisont Europa eller programmet for et digitalt Europa i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

6.

| a) | initiativet i samarbejde med relevante industrier støtter udvikling og tilegnelse af de højtudviklede digitale færdigheder, der er nødvendige for at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier |
| --- | --- |

a)

initiativet i samarbejde med relevante industrier støtter udvikling og tilegnelse af de højtudviklede digitale færdigheder, der er nødvendige for at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier

| b) | den del af Erasmus+, der vedrører højtudviklede færdigheder, supplerer initiativets tiltag ved at fremme tilegnelsen af færdigheder på alle områder og niveauer gennem mobilitetserfaringer. |
| --- | --- |

b)

den del af Erasmus+, der vedrører højtudviklede færdigheder, supplerer initiativets tiltag ved at fremme tilegnelsen af færdigheder på alle områder og niveauer gennem mobilitetserfaringer.

7.

Synergierne med andre EU-programmer og -initiativer vedrørende kompetencer og færdigheder skal sikres.

---

BILAG IV

KRITISKE SEKTORER

| 1. | Energi |
| --- | --- |

1.

Energi

| 2. | Transport |
| --- | --- |

2.

Transport

| 3. | Bankvirksomhed |
| --- | --- |

3.

Bankvirksomhed

| 4. | Finansiel markedsinfrastruktur |
| --- | --- |

4.

Finansiel markedsinfrastruktur

| 5. | Sundhed |
| --- | --- |

5.

Sundhed

| 6. | Drikkevand |
| --- | --- |

6.

Drikkevand

| 7. | Spildevand |
| --- | --- |

7.

Spildevand

| 8. | Digital infrastruktur |
| --- | --- |

8.

Digital infrastruktur

| 9. | Offentlig forvaltning |
| --- | --- |

9.

Offentlig forvaltning

| 10. | Rummet |
| --- | --- |

10.

Rummet

| 11. | Produktion, tilvirkning og distribution af fødevarer |
| --- | --- |

11.

Produktion, tilvirkning og distribution af fødevarer

| 12. | Forsvar |
| --- | --- |

12.

Forsvar

| 13. | Sikkerhed |
| --- | --- |

13.

Sikkerhed

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/54

---

Orienterende note om ikrafttrædelsen af protokollen om gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius (2022-2026)

Efter undertegnelsen den 21. december 2022 meddelte Den Europæiske Union og Republikken Mauritius henholdsvis den 10. juli 2023 og den 7. september 2023, at de havde afsluttet deres interne procedurer for indgåelse af protokollen.

Protokollen om gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Mauritius træder derfor i kraft den 7. september 2023, jf. protokollens artikel 19.

---

FORORDNINGER

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/55

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2023/1782

af 25. juli 2023

om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 187 og artikel 188, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2021/2085 (3) oprettes fællesforetagenderne under Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (4) (»Horisont Europa«), herunder fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2021/2085 (3) oprettes fællesforetagenderne under Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (4) (»Horisont Europa«), herunder fællesforetagendet for centrale digitale teknologier.

| (2) | Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier tager klart definerede emner op, som sætter de europæiske industrier i almindelighed i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektroniske komponenter og systemer. |
| --- | --- |

(2)

Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier tager klart definerede emner op, som sætter de europæiske industrier i almindelighed i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektroniske komponenter og systemer.

| (3) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 (5) fastlægges en ramme for styrkelse af Unionens modstandsdygtighed inden for halvlederteknologier, styrkelse af Unionens økosystemer for halvledere ved at mindske afhængighed, styrke den digitale suverænitet, stimulere investeringer, styrke kapaciteten, sikkerheden, tilpasningsevnen og modstandsdygtigheden i Unionens forsyningskæde for halvledere og øge samarbejdet mellem medlemsstaterne, Kommissionen og internationale strategiske partnere. For at skabe de nødvendige betingelser for at styrke Unionens kapacitet inden for industriel innovation blev Mikrochips til Europa-initiativet (»initiativet«) oprettet ved nævnte forordning. For at sikre en konsekvent gennemførelse af initiativet bør Det Europæiske Halvlederråd, der er oprettet ved nævnte forordnings artikel 28, rådgive repræsentantskabet for de offentlige myndigheder oprettet ved artikel 131 i forordning (EU) 2021/2085. |
| --- | --- |

(3)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 (5) fastlægges en ramme for styrkelse af Unionens modstandsdygtighed inden for halvlederteknologier, styrkelse af Unionens økosystemer for halvledere ved at mindske afhængighed, styrke den digitale suverænitet, stimulere investeringer, styrke kapaciteten, sikkerheden, tilpasningsevnen og modstandsdygtigheden i Unionens forsyningskæde for halvledere og øge samarbejdet mellem medlemsstaterne, Kommissionen og internationale strategiske partnere. For at skabe de nødvendige betingelser for at styrke Unionens kapacitet inden for industriel innovation blev Mikrochips til Europa-initiativet (»initiativet«) oprettet ved nævnte forordning. For at sikre en konsekvent gennemførelse af initiativet bør Det Europæiske Halvlederråd, der er oprettet ved nævnte forordnings artikel 28, rådgive repræsentantskabet for de offentlige myndigheder oprettet ved artikel 131 i forordning (EU) 2021/2085.

| (4) | De aktiviteter, der støttes under initiativet, bør finansieres af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (6) (DEP), og bør gennemføres i overensstemmelse med reglerne for nævnte programmer. |
| --- | --- |

(4)

De aktiviteter, der støttes under initiativet, bør finansieres af Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (6) (DEP), og bør gennemføres i overensstemmelse med reglerne for nævnte programmer.

| (5) | Initiativet har til formål at styrke det teknologiske og industrielle grundlags konkurrenceevne og modstandsdygtighed for så vidt angår halvledere og samtidig styrke innovationskapaciteten i sit økosystem for halvledere i hele Unionen, mindske afhængigheden af et begrænset antal virksomheder og geografiske områder i tredjelande samt styrke sin kapacitet til at udforme og producere, emballere, genbruge og genanvende avancerede halvledere. Initiativet bør støtte disse mål ved at bygge bro over kløften mellem Unionens avancerede forsknings- og innovationskapacitet og den bæredygtige industrielle udnyttelse heraf. Initiativet bør fremme kapacitetsopbygning med henblik på at muliggøre produktion og systemintegration af næste generation af halvlederteknologier og bør styrke samarbejdet mellem centrale aktører i hele Unionen, styrke Unionens forsynings- og værdikæder for halvledere, imødekomme centrale industrisektorer og skabe nye markeder. |
| --- | --- |

(5)

Initiativet har til formål at styrke det teknologiske og industrielle grundlags konkurrenceevne og modstandsdygtighed for så vidt angår halvledere og samtidig styrke innovationskapaciteten i sit økosystem for halvledere i hele Unionen, mindske afhængigheden af et begrænset antal virksomheder og geografiske områder i tredjelande samt styrke sin kapacitet til at udforme og producere, emballere, genbruge og genanvende avancerede halvledere. Initiativet bør støtte disse mål ved at bygge bro over kløften mellem Unionens avancerede forsknings- og innovationskapacitet og den bæredygtige industrielle udnyttelse heraf. Initiativet bør fremme kapacitetsopbygning med henblik på at muliggøre produktion og systemintegration af næste generation af halvlederteknologier og bør styrke samarbejdet mellem centrale aktører i hele Unionen, styrke Unionens forsynings- og værdikæder for halvledere, imødekomme centrale industrisektorer og skabe nye markeder.

| (6) | Initiativets operationelle mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a)-d), i forordning (EU) 2023/1781 (»operationelt mål 1-4«), bør gennemføres ved hjælp af aktioner, der bør bygge på den stærke vidensbase, der er erhvervet gennem fællesforetagendet ECSEL, der er oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 561/2014 (7), og som blev erstattet med fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør omdøbes til fællesforetagendet for mikrochips og bør have til opgave at yde finansiel støtte gennem ethvert instrument eller enhver procedure, som er fastsat i Horisont Europa eller DEP, til aktioner, der finansieres under initiativet. Der bør i hele fællesforetagendet for mikrochips' levetid afsættes op til 2,875 mia. EUR til initiativet. Af dette beløb bør 1,450 mia. EUR anvendes til kapacitetsopbygningsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4, og 1,425 mia. EUR bør anvendes til forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationel målsætning 1-4. Desuden bør der afsættes 1,3 mia. EUR til forsknings- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af initiativet. |
| --- | --- |

(6)

Initiativets operationelle mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a)-d), i forordning (EU) 2023/1781 (»operationelt mål 1-4«), bør gennemføres ved hjælp af aktioner, der bør bygge på den stærke vidensbase, der er erhvervet gennem fællesforetagendet ECSEL, der er oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 561/2014 (7), og som blev erstattet med fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør omdøbes til fællesforetagendet for mikrochips og bør have til opgave at yde finansiel støtte gennem ethvert instrument eller enhver procedure, som er fastsat i Horisont Europa eller DEP, til aktioner, der finansieres under initiativet. Der bør i hele fællesforetagendet for mikrochips' levetid afsættes op til 2,875 mia. EUR til initiativet. Af dette beløb bør 1,450 mia. EUR anvendes til kapacitetsopbygningsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4, og 1,425 mia. EUR bør anvendes til forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationel målsætning 1-4. Desuden bør der afsættes 1,3 mia. EUR til forsknings- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af initiativet.

| (7) | De aktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet for mikrochips, bør være omfattet af et enkelt arbejdsprogram, som bør vedtages af bestyrelsen for fællesforetagendet for mikrochips, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2021/2085 (»bestyrelsen«). Arbejdsprogrammet bør omfatte to specifikke dele. Den første specifikke del bør indeholde en underafdeling om kapacitetsopbygningsaktiviteter med henblik på operationelt mål 1-4 og en underafdeling om forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4. Den anden specifikke del bør være dedikeret til forsknings- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af initiativet. |
| --- | --- |

(7)

De aktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet for mikrochips, bør være omfattet af et enkelt arbejdsprogram, som bør vedtages af bestyrelsen for fællesforetagendet for mikrochips, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2021/2085 (»bestyrelsen«). Arbejdsprogrammet bør omfatte to specifikke dele. Den første specifikke del bør indeholde en underafdeling om kapacitetsopbygningsaktiviteter med henblik på operationelt mål 1-4 og en underafdeling om forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4. Den anden specifikke del bør være dedikeret til forsknings- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af initiativet.

| (8) | Alle forsknings- og innovationsaktiviteter, herunder dem, der vedrører initiativet, bør finansieres gennem Horisont Europa for at gennemføre den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden som defineret i artikel 2, nr. 12), i forordning (EU) 2021/2085. Den underafdeling, der er dedikeret til kapacitetsopbygningsaktiviteter, bør finansieres gennem DEP. |
| --- | --- |

(8)

Alle forsknings- og innovationsaktiviteter, herunder dem, der vedrører initiativet, bør finansieres gennem Horisont Europa for at gennemføre den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden som defineret i artikel 2, nr. 12), i forordning (EU) 2021/2085. Den underafdeling, der er dedikeret til kapacitetsopbygningsaktiviteter, bør finansieres gennem DEP.

| (9) | Arbejdsprogrammet bør omfatte betingelserne for adgang til offentligt finansieret infrastruktur såsom pilot- og prøvningsfaciliteter og kompetencecentrene, sikre åbenhed for en bred vifte af brugere og give adgang på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag og på markedsvilkår, eller baseret på omkostningerne plus en rimelig margen, for store virksomheder og samtidig omfatte præferenceadgang eller nedsatte priser til små og mellemstore virksomheder (»SMV'er«) og akademiske institutter. |
| --- | --- |

(9)

Arbejdsprogrammet bør omfatte betingelserne for adgang til offentligt finansieret infrastruktur såsom pilot- og prøvningsfaciliteter og kompetencecentrene, sikre åbenhed for en bred vifte af brugere og give adgang på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag og på markedsvilkår, eller baseret på omkostningerne plus en rimelig margen, for store virksomheder og samtidig omfatte præferenceadgang eller nedsatte priser til små og mellemstore virksomheder (»SMV'er«) og akademiske institutter.

| (10) | Inden arbejdsprogrammet udarbejdes, bør repræsentantskabet for de offentlige myndigheder skitsere de specifikke dele og relevante underafdelinger, herunder de tilhørende udgiftsoverslag, under hensyntagen til de private medlemmers rådgivning for at sikre den industrielle relevans af aktiviteterne i arbejdsprogrammet og, hvor det er relevant, Det Europæiske Halvlederråds rådgivning samt input fra andre relevante interessenter. Med henblik herpå bør repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun omfatte Kommissionen og medlemsstaterne. Derefter bør den administrerende direktør for fællesforetagendet for mikrochips på grundlag af denne skitse og den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden udarbejde arbejdsprogrammet for både de specifikke dele og relevante underafdelinger og de modsvarende udgiftsoverslag. |
| --- | --- |

(10)

Inden arbejdsprogrammet udarbejdes, bør repræsentantskabet for de offentlige myndigheder skitsere de specifikke dele og relevante underafdelinger, herunder de tilhørende udgiftsoverslag, under hensyntagen til de private medlemmers rådgivning for at sikre den industrielle relevans af aktiviteterne i arbejdsprogrammet og, hvor det er relevant, Det Europæiske Halvlederråds rådgivning samt input fra andre relevante interessenter. Med henblik herpå bør repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun omfatte Kommissionen og medlemsstaterne. Derefter bør den administrerende direktør for fællesforetagendet for mikrochips på grundlag af denne skitse og den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden udarbejde arbejdsprogrammet for både de specifikke dele og relevante underafdelinger og de modsvarende udgiftsoverslag.

| (11) | Alle repræsentanter for bestyrelsen bør deltage i udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og i de relevante drøftelser og modtage de nødvendige oplysninger. Når bestyrelsen vedtager arbejdsprogrammet, bør stemmerettighederne for underafdelingen vedrørende kapacitetsopbygning i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af initiativet, begrænses til Kommissionen og medlemsstaterne alene. For så vidt angår underafdelingen om forsknings- og innovationsaktiviteter i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af initiativet, bør Kommissionen og medlemsstaterne hver have 45 % af stemmerne og de private medlemmer 10 %. Stemmerettighederne for den specifikke del af arbejdsprogrammet, som er dedikeret til forskning- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af Mikrochips til Europa-initiativet, bør deles ligeligt mellem Kommissionen, de deltagende stater og de private medlemmer. Hvis der ikke kan træffes afgørelse om en af arbejdsprogrammets to dele, bør arbejdsprogrammet vedtages, idet kun den del, for hvilken der er truffet en positiv afgørelse, medtages. |
| --- | --- |

(11)

Alle repræsentanter for bestyrelsen bør deltage i udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og i de relevante drøftelser og modtage de nødvendige oplysninger. Når bestyrelsen vedtager arbejdsprogrammet, bør stemmerettighederne for underafdelingen vedrørende kapacitetsopbygning i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af initiativet, begrænses til Kommissionen og medlemsstaterne alene. For så vidt angår underafdelingen om forsknings- og innovationsaktiviteter i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af initiativet, bør Kommissionen og medlemsstaterne hver have 45 % af stemmerne og de private medlemmer 10 %. Stemmerettighederne for den specifikke del af arbejdsprogrammet, som er dedikeret til forskning- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af Mikrochips til Europa-initiativet, bør deles ligeligt mellem Kommissionen, de deltagende stater og de private medlemmer. Hvis der ikke kan træffes afgørelse om en af arbejdsprogrammets to dele, bør arbejdsprogrammet vedtages, idet kun den del, for hvilken der er truffet en positiv afgørelse, medtages.

| (12) | Repræsentantskabet for de offentlige myndigheder bør have ansvaret for udvælgelsen af forslag. For så vidt angår udvælgelsen af forslag vedrørende gennemførelsen af initiativet bør repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun omfatte Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(12)

Repræsentantskabet for de offentlige myndigheder bør have ansvaret for udvælgelsen af forslag. For så vidt angår udvælgelsen af forslag vedrørende gennemførelsen af initiativet bør repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun omfatte Kommissionen og medlemsstaterne.

| (13) | Indkaldelser af forslag inden for rammerne af initiativet bør være åbne for forskellige retlige samarbejdsformer og andre deltagere, og udvælgelsen af forslag til finansiering bør ikke baseres på en specifik retlig samarbejdsform. Med henblik på at lette gennemførelsen af initiativets specifikke aktioner såsom designplatformen eller pilotlinjerne kan der oprettes et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC) i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EU) 2023/1781. Et ECIC bør omfatte deltagelse af mindst tre medlemmer, nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder fra mindst tre medlemsstater eller en kombination heraf, med henblik på at opnå bred repræsentation i hele Unionen. |
| --- | --- |

(13)

Indkaldelser af forslag inden for rammerne af initiativet bør være åbne for forskellige retlige samarbejdsformer og andre deltagere, og udvælgelsen af forslag til finansiering bør ikke baseres på en specifik retlig samarbejdsform. Med henblik på at lette gennemførelsen af initiativets specifikke aktioner såsom designplatformen eller pilotlinjerne kan der oprettes et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC) i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EU) 2023/1781. Et ECIC bør omfatte deltagelse af mindst tre medlemmer, nemlig medlemsstater eller offentlige eller private retlige enheder fra mindst tre medlemsstater eller en kombination heraf, med henblik på at opnå bred repræsentation i hele Unionen.

| (14) | Eftersom de aktiviteter, der støttes under initiativet og gennemføres af fællesforetagendet for mikrochips, finansieres via Horisont Europa og DEP, bør Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet for mikrochips forhøjes tilsvarende. Administrationsomkostningerne for fællesforetagendet for mikrochips bør også øges i overensstemmelse med forøgelsen af de operationelle opgaver. De deltagende stater bør ikke bidrage til administrationsomkostningerne. De private medlemmer bør ikke bidrage til de ekstra administrationsomkostninger for fællesforetagendet for mikrochips, da deres stemmerettigheder for den del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til initiativet, er reduceret og begrænset til forsknings- og innovationsaktiviteter. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom de aktiviteter, der støttes under initiativet og gennemføres af fællesforetagendet for mikrochips, finansieres via Horisont Europa og DEP, bør Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet for mikrochips forhøjes tilsvarende. Administrationsomkostningerne for fællesforetagendet for mikrochips bør også øges i overensstemmelse med forøgelsen af de operationelle opgaver. De deltagende stater bør ikke bidrage til administrationsomkostningerne. De private medlemmer bør ikke bidrage til de ekstra administrationsomkostninger for fællesforetagendet for mikrochips, da deres stemmerettigheder for den del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til initiativet, er reduceret og begrænset til forsknings- og innovationsaktiviteter.

| (15) | Undtagelsesvis bør de deltagende stater have mulighed for at indberette finansielle bidrag, der er ydet siden den 8. februar 2022, forudsat at de tilsvarende nationale aktiviteter er i overensstemmelse med navnlig denne forordning og med det formål at forbedre eksisterende og udvikle nye avancerede pilotlinjer i hele Unionen, eftersom nogle deltagende stater begyndte at gennemføre disse kapacitetsopbygningsaktiviteter, efter at Kommissionen havde forelagt forslaget til forordning (EU) 2023/1781, på grund af det politiske presserende behov for at reagere på mikrochipkrisens alvor. De underliggende omkostninger ved disse aktiviteter bør være støtteberettigede på visse betingelser, navnlig den betingelse at forslagene evalueres og udvælges af fællesforetagendet for mikrochips. |
| --- | --- |

(15)

Undtagelsesvis bør de deltagende stater have mulighed for at indberette finansielle bidrag, der er ydet siden den 8. februar 2022, forudsat at de tilsvarende nationale aktiviteter er i overensstemmelse med navnlig denne forordning og med det formål at forbedre eksisterende og udvikle nye avancerede pilotlinjer i hele Unionen, eftersom nogle deltagende stater begyndte at gennemføre disse kapacitetsopbygningsaktiviteter, efter at Kommissionen havde forelagt forslaget til forordning (EU) 2023/1781, på grund af det politiske presserende behov for at reagere på mikrochipkrisens alvor. De underliggende omkostninger ved disse aktiviteter bør være støtteberettigede på visse betingelser, navnlig den betingelse at forslagene evalueres og udvælges af fællesforetagendet for mikrochips.

| (16) | Tilvejebringelsen af finansiel støtte til aktiviteter fra DEP bør være i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/694. |
| --- | --- |

(16)

Tilvejebringelsen af finansiel støtte til aktiviteter fra DEP bør være i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/694.

| (17) | Målet for denne forordning, nemlig at oprette fællesforetagendet for mikrochips, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(17)

Målet for denne forordning, nemlig at oprette fællesforetagendet for mikrochips, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (18) | Forordning (EU) 2021/2085 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(18)

Forordning (EU) 2021/2085 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (19) | For at gennemførelsen af denne forordning kan påbegyndes snarest muligt med henblik på at nå målene heri, bør den træde i kraft hurtigst muligt — |
| --- | --- |

(19)

For at gennemførelsen af denne forordning kan påbegyndes snarest muligt med henblik på at nå målene heri, bør den træde i kraft hurtigst muligt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) 2021/2085 foretages følgende ændringer:

| 1) | I hele forordningen erstattes udtrykket »fællesforetagende for centrale digitale teknologier« med udtrykket »fællesforetagende for mikrochips«, og eventuelle nødvendige grammatiske ændringer foretages. |
| --- | --- |

1)

I hele forordningen erstattes udtrykket »fællesforetagende for centrale digitale teknologier« med udtrykket »fællesforetagende for mikrochips«, og eventuelle nødvendige grammatiske ændringer foretages.

| 2) | Artikel 2, nr. 2), 3) og 4), affattes således:






  »2) | »stiftende medlem«: en retlig enhed, der er etableret i en medlemsstat, et land, der er associeret med Horisont Europa eller, hvor det er relevant, med DEP, eller en international organisation, der er udpeget som medlem af et fællesforetagende i denne forordning eller i et af bilagene hertil |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2, nr. 2), 3) og 4), affattes således:

»2)

»stiftende medlem«: en retlig enhed, der er etableret i en medlemsstat, et land, der er associeret med Horisont Europa eller, hvor det er relevant, med DEP, eller en international organisation, der er udpeget som medlem af et fællesforetagende i denne forordning eller i et af bilagene hertil

| 3) | »associeret medlem«: en retlig enhed, der er etableret i en medlemsstat, et land, der er associeret med Horisont Europa eller, hvor det er relevant, med DEP, eller en international organisation, som tiltræder et fællesforetagende ved at underskrive en tilsagnserklæring i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, og med forbehold af en godkendelse i henhold til artikel 7 |
| --- | --- |

3)

»associeret medlem«: en retlig enhed, der er etableret i en medlemsstat, et land, der er associeret med Horisont Europa eller, hvor det er relevant, med DEP, eller en international organisation, som tiltræder et fællesforetagende ved at underskrive en tilsagnserklæring i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, og med forbehold af en godkendelse i henhold til artikel 7

| 4) | »deltagende stat«: enhver medlemsstat eller ethvert land, der efter meddelelse af sin deltagelse i det pågældende fællesforetagendes aktiviteter er associeret med Horisont Europa eller, hvor det er relevant, med DEP ved en tilsagnserklæring«. |
| --- | --- |

4)

»deltagende stat«: enhver medlemsstat eller ethvert land, der efter meddelelse af sin deltagelse i det pågældende fællesforetagendes aktiviteter er associeret med Horisont Europa eller, hvor det er relevant, med DEP ved en tilsagnserklæring«.

| 3) | Artikel 3, stk. 3, affattes således:

  »3.   For at tage hensyn til varigheden af Horisont Europa og, hvor det er relevant, DEP iværksættes indkaldelser af forslag under fællesforetagenderne senest den 31. december 2027. I behørigt begrundede tilfælde kan indkaldelser af forslag iværksættes senest den 31. december 2028.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 3, affattes således:

»3.   For at tage hensyn til varigheden af Horisont Europa og, hvor det er relevant, DEP iværksættes indkaldelser af forslag under fællesforetagenderne senest den 31. december 2027. I behørigt begrundede tilfælde kan indkaldelser af forslag iværksættes senest den 31. december 2028.«

| 4) | I artikel 4, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

  »Fællesforetagendet for mikrochips bidrager også til det generelle mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 (*1), de operationelle mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a)-d), i forordning (EU) 2023/1781 (»operationelt mål 1-4«), og de generelle mål for DEP, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2021/694.

  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (EUT L 229 af 18.9.2023, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

4)

I artikel 4, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Fællesforetagendet for mikrochips bidrager også til det generelle mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 (*1), de operationelle mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a)-d), i forordning (EU) 2023/1781 (»operationelt mål 1-4«), og de generelle mål for DEP, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EU) 2021/694.

*1

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (EUT L 229 af 18.9.2023, s. 1).«
  "

*1

| 5) | Artikel 10, stk. 2 og 3, affattes således:

  »2.   Det i anden del anførte beløb, som Unionen bidrager med, kan forhøjes med bidrag fra tredjelande, der er associeret med Horisont Europa i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens artikel 16, stk. 5, og, hvor det er relevant, med DEP i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra d), i forordning (EU) 2021/694, forudsat at det samlede beløb, som Unionens bidrag forhøjes med, mindst modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen eller deres konstituerende eller tilknyttede enheder.


  3.   Unionens bidrag betales gennem bevillingerne i Unionens almindelige budget til særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa og, hvor det er relevant, til DEP i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c), nr. iv), og artikel 154 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 for organer som omhandlet i nævnte forordnings artikel 71.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 10, stk. 2 og 3, affattes således:

»2.   Det i anden del anførte beløb, som Unionen bidrager med, kan forhøjes med bidrag fra tredjelande, der er associeret med Horisont Europa i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens artikel 16, stk. 5, og, hvor det er relevant, med DEP i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra d), i forordning (EU) 2021/694, forudsat at det samlede beløb, som Unionens bidrag forhøjes med, mindst modsvares af bidrag fra andre medlemmer end Unionen eller deres konstituerende eller tilknyttede enheder.

3.   Unionens bidrag betales gennem bevillingerne i Unionens almindelige budget til særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa og, hvor det er relevant, til DEP i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c), nr. iv), og artikel 154 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 for organer som omhandlet i nævnte forordnings artikel 71.«

| 6) | Artikel 12, stk. 1, andet og tredje afsnit, affattes således:

  »Foruden de kriterier, der er fastsat i Horisont Europa-forordningens artikel 22 eller, for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips, i artikel 18 i forordning (EU) 2021/694, kan arbejdsprogrammet som et bilag omfatte kriterier for støtteberettigelse vedrørende nationale retlige enheder.
  Hver deltagende stat overdrager evalueringen af forslagene til fællesforetagendet i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen og, hvor det er relevant, med forordning (EU) 2021/694.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 12, stk. 1, andet og tredje afsnit, affattes således:

»Foruden de kriterier, der er fastsat i Horisont Europa-forordningens artikel 22 eller, for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips, i artikel 18 i forordning (EU) 2021/694, kan arbejdsprogrammet som et bilag omfatte kriterier for støtteberettigelse vedrørende nationale retlige enheder.

Hver deltagende stat overdrager evalueringen af forslagene til fællesforetagendet i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen og, hvor det er relevant, med forordning (EU) 2021/694.«

| 7) | Artikel 29, stk. 2, affattes således:

  »2.   De budgetmæssige forpligtelser for de fællesforetagender, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), d), g) og h), kan opdeles i årlige trancher. Indtil den 31. december 2024 må det samlede beløb for disse budgetmæssige forpligtelser i trancher ikke overstige 50 % af det maksimale EU-bidrag, der er fastsat i artikel 10. Fra januar 2025 skal mindst 20 % af det samlede budget for de resterende år ikke være dækket af årlige trancher.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 29, stk. 2, affattes således:

»2.   De budgetmæssige forpligtelser for de fællesforetagender, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), d), g) og h), kan opdeles i årlige trancher. Indtil den 31. december 2024 må det samlede beløb for disse budgetmæssige forpligtelser i trancher ikke overstige 50 % af det maksimale EU-bidrag, der er fastsat i artikel 10. Fra januar 2025 skal mindst 20 % af det samlede budget for de resterende år ikke være dækket af årlige trancher.«

| 8) | I artikel 126 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 1, foretages følgende ændringer:






  i) | Litra b) affattes således:






  »b) | at tilvejebringe videnskabelig topkvalitet og innovationslederskab i Unionen inden for fremspirende komponenter og systemteknologier, herunder aktiviteter vedrørende lavere TRL'er, og fremme aktiv inddragelse af SMV'er, som for alle forsknings- og innovationsaktiviteter, herunder aktiviteter i forbindelse med Mikrochips til Europa-initiativet, der er oprettet ved forordning (EU) 2023/1781, skal udgøre mindst en tredjedel af det samlede antal deltagere i indirekte aktioner og modtage mindst 20 % af de offentlige midler.« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

I artikel 126 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 1, foretages følgende ændringer:

i)

Litra b) affattes således:

»b)

at tilvejebringe videnskabelig topkvalitet og innovationslederskab i Unionen inden for fremspirende komponenter og systemteknologier, herunder aktiviteter vedrørende lavere TRL'er, og fremme aktiv inddragelse af SMV'er, som for alle forsknings- og innovationsaktiviteter, herunder aktiviteter i forbindelse med Mikrochips til Europa-initiativet, der er oprettet ved forordning (EU) 2023/1781, skal udgøre mindst en tredjedel af det samlede antal deltagere i indirekte aktioner og modtage mindst 20 % af de offentlige midler.«

| ii) | Følgende litra tilføjes:






  »d) | at opnå omfattende teknologisk kapacitetsopbygning og støtte tilknyttede forsknings- og innovationsaktiviteter i hele Unionens værdikæde for halvledere med henblik på udvikling og udbredelse af banebrydende halvlederteknologier, næste generation af halvlederteknologier og banebrydende kvanteteknologier samt innovation med hensyn til etablerede teknologier, som vil styrke evnerne med hensyn til avanceret design-, systemintegrations- og mikrochipproduktionskapacitet i Unionen, og dermed øge Unionens konkurrenceevne og bidrage til gennemførelsen af den grønne og den digitale omstilling, navnlig ved at mindske elektroniske systemers klimapåvirkning, forbedre bæredygtigheden af næste generation af mikrochips og styrke processerne i den cirkulære økonomi, bidrage til kvalitetsjob i økosystemet for halvledere og håndtere principperne »sikkerhed gennem design«, der yder beskyttelse mod cybersikkerhedstrusler.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende litra tilføjes:

»d)

at opnå omfattende teknologisk kapacitetsopbygning og støtte tilknyttede forsknings- og innovationsaktiviteter i hele Unionens værdikæde for halvledere med henblik på udvikling og udbredelse af banebrydende halvlederteknologier, næste generation af halvlederteknologier og banebrydende kvanteteknologier samt innovation med hensyn til etablerede teknologier, som vil styrke evnerne med hensyn til avanceret design-, systemintegrations- og mikrochipproduktionskapacitet i Unionen, og dermed øge Unionens konkurrenceevne og bidrage til gennemførelsen af den grønne og den digitale omstilling, navnlig ved at mindske elektroniske systemers klimapåvirkning, forbedre bæredygtigheden af næste generation af mikrochips og styrke processerne i den cirkulære økonomi, bidrage til kvalitetsjob i økosystemet for halvledere og håndtere principperne »sikkerhed gennem design«, der yder beskyttelse mod cybersikkerhedstrusler.«

| b) | I stk. 2 tilføjes følgende litraer:






  »g) | at opbygge avanceret kapacitet til design af integrerede halvlederteknologier |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 2 tilføjes følgende litraer:

»g)

at opbygge avanceret kapacitet til design af integrerede halvlederteknologier

| h) | at forbedre eksisterende og udvikle nye avancerede pilotlinjer i hele Unionen for at gøre det muligt at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier og næste generation af halvlederteknologier |
| --- | --- |

h)

at forbedre eksisterende og udvikle nye avancerede pilotlinjer i hele Unionen for at gøre det muligt at udvikle og udbrede banebrydende halvlederteknologier og næste generation af halvlederteknologier

| i) | at opbygge avanceret teknologisk og ingeniørmæssig kapacitet til at fremskynde innovativ udvikling af banebrydende kvantechips og tilknyttede halvlederteknologier |
| --- | --- |

i)

at opbygge avanceret teknologisk og ingeniørmæssig kapacitet til at fremskynde innovativ udvikling af banebrydende kvantechips og tilknyttede halvlederteknologier

| j) | at oprette et netværk af kompetencecentre i hele Unionen ved at forbedre eksisterende eller skabe nye faciliteter.« |
| --- | --- |

j)

at oprette et netværk af kompetencecentre i hele Unionen ved at forbedre eksisterende eller skabe nye faciliteter.«

| 9) | Artikel 128 affattes således:

  »Artikel 128
  Unionens finansielle bidrag

  1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet for mikrochips, herunder EØS-bevillinger, udgør op til 4 175 000 000 EUR, herunder op til 62 287 000 EUR til administrationsomkostninger, der fordeles som følger:






  a) | op til 2 725 000 000 EUR fra Horisont Europa |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 128 affattes således:

»Artikel 128

Unionens finansielle bidrag

1.   Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet for mikrochips, herunder EØS-bevillinger, udgør op til 4 175 000 000 EUR, herunder op til 62 287 000 EUR til administrationsomkostninger, der fordeles som følger:

a)

op til 2 725 000 000 EUR fra Horisont Europa

| b) | op til 1 450 000 000 EUR fra DEP. |
| --- | --- |

b)

op til 1 450 000 000 EUR fra DEP.

2.   Unionens finansielle bidrag, jf. denne artikels stk. 1, litra a), anvendes til, at fællesforetagendet for mikrochips kan yde finansiel støtte til indirekte aktioner som defineret i Horisont Europa-forordningens artikel 2, nr. 43), svarende til forsknings- og innovationsaktiviteterne under fællesforetagendet for mikrochips, herunder forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4.

3.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra b), anvendes til kapacitetsopbygningsaktiviteter med henblik på operationelt mål 1-4.

4.   Unionens finansielle bidrag, jf. stk. 1, litra b), må ikke overstige 50 % af de samlede omkostninger ved kapacitetsopbygningsaktiviteterne.

5.   Adgangen til kapacitet, der følger af, at fællesforetagendet for mikrochips gennemfører operationelt mål 1-4, skal være åben for en bred vifte af brugere i hele Unionen og gives på et gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag, der er direkte proportionalt med Unionens finansielle bidrag til de samlede omkostninger ved disse aktiviteter.«

| 10) | Artikel 129, stk. 3 og 4, erstattes af følgende:

  «3.   Uanset artikel 28, stk. 4, yder de private medlemmer, eller foranlediger de private medlemmer, at deres konstituerende eller tilknyttede enheder yder, et finansielt bidrag på op til 26 331 000 EUR til fællesforetagendet for mikrochips' administrationsomkostninger. De private medlemmers andel af det samlede årlige bidrag til fællesforetagendet for mikrochips' administrationsomkostninger udgør 30 %.


  4.   De bidrag, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 3. Uanset artikel 11, stk. 3, kan de deltagende stater undtagelsesvis indberette finansielle bidrag, der er ydet siden den 8. februar 2022. De underliggende omkostninger ved de tilknyttede aktiviteter kan betragtes som støtteberettigede fra nævnte dato, selv om de blev afholdt, før ansøgningen om tilskud blev indgivet, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:






  a) | aktiviteterne er i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- | --- |

10)

Artikel 129, stk. 3 og 4, erstattes af følgende:

«3.   Uanset artikel 28, stk. 4, yder de private medlemmer, eller foranlediger de private medlemmer, at deres konstituerende eller tilknyttede enheder yder, et finansielt bidrag på op til 26 331 000 EUR til fællesforetagendet for mikrochips' administrationsomkostninger. De private medlemmers andel af det samlede årlige bidrag til fællesforetagendet for mikrochips' administrationsomkostninger udgør 30 %.

4.   De bidrag, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 3. Uanset artikel 11, stk. 3, kan de deltagende stater undtagelsesvis indberette finansielle bidrag, der er ydet siden den 8. februar 2022. De underliggende omkostninger ved de tilknyttede aktiviteter kan betragtes som støtteberettigede fra nævnte dato, selv om de blev afholdt, før ansøgningen om tilskud blev indgivet, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:

a)

aktiviteterne er i overensstemmelse med denne forordning

| b) | aktiviteterne bidrager til det mål, der er omhandlet i artikel 126, stk. 2, litra h), og de dermed forbundne omkostninger, der er afholdt, består af kapitaludgifter |
| --- | --- |

b)

aktiviteterne bidrager til det mål, der er omhandlet i artikel 126, stk. 2, litra h), og de dermed forbundne omkostninger, der er afholdt, består af kapitaludgifter

| c) | ansøgningerne om tilskud evalueres og udvælges af fællesforetagendet for mikrochips i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

ansøgningerne om tilskud evalueres og udvælges af fællesforetagendet for mikrochips i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1

| d) | aktiviteterne udføres fortsat på det tidspunkt, hvor tilskuddet ydes |
| --- | --- |

d)

aktiviteterne udføres fortsat på det tidspunkt, hvor tilskuddet ydes

| e) | den deltagende stats bidrag i forbindelse med disse omkostninger tages ikke i betragtning ved beregningen af de deltagende staters stemmerettigheder, jf. artikel 133, stk. 2 og 3, og artikel 136, stk. 1 |
| --- | --- |

e)

den deltagende stats bidrag i forbindelse med disse omkostninger tages ikke i betragtning ved beregningen af de deltagende staters stemmerettigheder, jf. artikel 133, stk. 2 og 3, og artikel 136, stk. 1

| f) | den deltagende stats bidrag i forbindelse med disse omkostninger overstiger ikke 25 % af det samlede finansielle bidrag fra den pågældende deltagende stat, der er fastsat for aktiviteter, der bidrager til den i artikel 126, stk. 2, litra h), omhandlede målsætning. |
| --- | --- |

f)

den deltagende stats bidrag i forbindelse med disse omkostninger overstiger ikke 25 % af det samlede finansielle bidrag fra den pågældende deltagende stat, der er fastsat for aktiviteter, der bidrager til den i artikel 126, stk. 2, litra h), omhandlede målsætning.

5.   De bidrag, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, består af de bidrag, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, herunder mindst 90 % af bidragene som fastsat i artikel 11, stk. 1, litra a).«

| 11) | I artikel 133 indsættes følgende stykke:

  »3a.   Uanset stk. 1 omfatter bestyrelsen udelukkende Kommissionen og medlemsstaterne, når den stemmer om underafdelingen om kapacitetsopbygningsaktiviteter i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af Mikrochips til Europa-initiativet. Kommissionen har 50 % af stemmerettighederne. For så vidt angår underafdelingen om forsknings- og innovationsaktiviteter i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af Mikrochips til Europa-initiativet, har Kommissionen og medlemsstaterne 45 % af stemmerettighederne hver og de private medlemmer 10 %. Stk. 2 og 3 finder tilsvarende anvendelse på medlemsstaternes stemmerettigheder. Alle repræsentanter for bestyrelsen deltager i udarbejdelsen af denne specifikke del af arbejdsprogrammet.« |
| --- | --- |

11)

I artikel 133 indsættes følgende stykke:

»3a.   Uanset stk. 1 omfatter bestyrelsen udelukkende Kommissionen og medlemsstaterne, når den stemmer om underafdelingen om kapacitetsopbygningsaktiviteter i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af Mikrochips til Europa-initiativet. Kommissionen har 50 % af stemmerettighederne. For så vidt angår underafdelingen om forsknings- og innovationsaktiviteter i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til gennemførelsen af Mikrochips til Europa-initiativet, har Kommissionen og medlemsstaterne 45 % af stemmerettighederne hver og de private medlemmer 10 %. Stk. 2 og 3 finder tilsvarende anvendelse på medlemsstaternes stemmerettigheder. Alle repræsentanter for bestyrelsen deltager i udarbejdelsen af denne specifikke del af arbejdsprogrammet.«

| 12) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 133a
  Regler for de aktiviteter, der finansieres under DEP

  1.   Ud over artikel 24, stk. 2, finder forordning (EU) 2021/694 anvendelse på de aktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet for mikrochips under DEP.


  2.   Fællesforetagendet for mikrochips' arbejdsprogram og indkaldelser af forslag offentliggøres på webstedet for DEP.


  3.   Efterfølgende revisioner af udgifter til aktiviteter, der finansieres af budgettet for DEP, foretages af fællesforetagendet for mikrochips i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/694.« |
| --- | --- |

12)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 133a

Regler for de aktiviteter, der finansieres under DEP

1.   Ud over artikel 24, stk. 2, finder forordning (EU) 2021/694 anvendelse på de aktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet for mikrochips under DEP.

2.   Fællesforetagendet for mikrochips' arbejdsprogram og indkaldelser af forslag offentliggøres på webstedet for DEP.

3.   Efterfølgende revisioner af udgifter til aktiviteter, der finansieres af budgettet for DEP, foretages af fællesforetagendet for mikrochips i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/694.«

| 13) | Artikel 134 affattes således:

  »Artikel 134
  Begrænsninger af og betingelser for deltagelse i specifikke aktioner

  1.   For aktioner, der finansieres under Horisont Europa, og uanset nærværende forordnings artikel 17, stk. 2, litra l), begrænses deltagelsen i specifikke aktioner i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens artikel 22, stk. 5, hvis Kommissionen anmoder herom og efter godkendelse fra repræsentantskabet for de offentlige myndigheder.


  2.   For aktioner, der finansieres under DEP, begrænses deltagelsen i specifikke aktioner i overensstemmelse med artikel 12, stk. 6, og artikel 18 i forordning (EU) 2021/694, hvis Kommissionen anmoder herom og efter godkendelse fra repræsentantskabet for de offentlige myndigheder.


  3.   Indkaldelserne af forslag, som er omfattet af den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til Mikrochips til Europa-initiativet, skal være åbne for forskellige retlige samarbejdsformer og for andre deltagere. Udvælgelsen af forslag til finansiering må ikke baseres på en specifik retlig samarbejdsform. Aktionerne kan også gennemføres af retlige enheder, der samarbejder inden for et konsortium, der er struktureret i form af et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC) oprettet i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EU) 2023/1781. Det skal præciseres i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til Mikrochips til Europa-initiativet, at det, når et ECIC ansøger om finansiering til en specifik aktion, er ECIC'et selv og ikke de enkelte enheder, der udgør ECIC'et, som er ansøger.« |
| --- | --- |

13)

Artikel 134 affattes således:

»Artikel 134

Begrænsninger af og betingelser for deltagelse i specifikke aktioner

1.   For aktioner, der finansieres under Horisont Europa, og uanset nærværende forordnings artikel 17, stk. 2, litra l), begrænses deltagelsen i specifikke aktioner i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningens artikel 22, stk. 5, hvis Kommissionen anmoder herom og efter godkendelse fra repræsentantskabet for de offentlige myndigheder.

2.   For aktioner, der finansieres under DEP, begrænses deltagelsen i specifikke aktioner i overensstemmelse med artikel 12, stk. 6, og artikel 18 i forordning (EU) 2021/694, hvis Kommissionen anmoder herom og efter godkendelse fra repræsentantskabet for de offentlige myndigheder.

3.   Indkaldelserne af forslag, som er omfattet af den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til Mikrochips til Europa-initiativet, skal være åbne for forskellige retlige samarbejdsformer og for andre deltagere. Udvælgelsen af forslag til finansiering må ikke baseres på en specifik retlig samarbejdsform. Aktionerne kan også gennemføres af retlige enheder, der samarbejder inden for et konsortium, der er struktureret i form af et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips (ECIC) oprettet i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EU) 2023/1781. Det skal præciseres i den specifikke del af arbejdsprogrammet, der er dedikeret til Mikrochips til Europa-initiativet, at det, når et ECIC ansøger om finansiering til en specifik aktion, er ECIC'et selv og ikke de enkelte enheder, der udgør ECIC'et, som er ansøger.«

| 14) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 134a
  Den administrerende direktørs yderligere opgaver
  Uanset artikel 19, stk. 4, litra c), udarbejder den administrerende direktør for fællesforetagendet for mikrochips arbejdsprogrammet for fællesforetagendet på grundlag af den skitse, som repræsentantskabet for de offentlige myndigheder har udarbejdet, jf. artikel 137, litra aa), og den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og forelægger det for bestyrelsen.« |
| --- | --- |

14)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 134a

Den administrerende direktørs yderligere opgaver

Uanset artikel 19, stk. 4, litra c), udarbejder den administrerende direktør for fællesforetagendet for mikrochips arbejdsprogrammet for fællesforetagendet på grundlag af den skitse, som repræsentantskabet for de offentlige myndigheder har udarbejdet, jf. artikel 137, litra aa), og den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden og forelægger det for bestyrelsen.«

| 15) | I artikel 136 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Med henblik på artikel 134, stk. 1 og 2, omfatter repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun medlemsstaterne. Nærværende artikels stk. 1 finder tilsvarende anvendelse.« |
| --- | --- | --- |

15)

I artikel 136 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Med henblik på artikel 134, stk. 1 og 2, omfatter repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun medlemsstaterne. Nærværende artikels stk. 1 finder tilsvarende anvendelse.«

| b) | Følgende stykke indsættes:

  »2a.   Med henblik på artikel 137, litra aa), og for så vidt angår udvælgelsen af forslag vedrørende gennemførelsen af Mikrochips til Europa-initiativet i henhold til artikel 137, litra d), omfatter repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun Kommissionen og medlemsstaterne. Nærværende artikels stk. 1 finder tilsvarende anvendelse.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»2a.   Med henblik på artikel 137, litra aa), og for så vidt angår udvælgelsen af forslag vedrørende gennemførelsen af Mikrochips til Europa-initiativet i henhold til artikel 137, litra d), omfatter repræsentantskabet for de offentlige myndigheder kun Kommissionen og medlemsstaterne. Nærværende artikels stk. 1 finder tilsvarende anvendelse.«

| 16) | I artikel 137 foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende litra indsættes:






  »aa) | inden hvert arbejdsprogram udarbejdes og under hensyntagen til de private medlemmers rådgivning og, hvor det er relevant, rådgivning fra Det Europæiske Halvlederråd, der er oprettet ved artikel 28 i forordning (EU) 2023/1781, og input fra andre relevante interessenter, skitsere to specifikke dele af arbejdsprogrammet, herunder de tilhørende udgiftsoverslag, hvoraf den første skal omfatte en underafdeling om kapacitetsopbygningsaktiviteter med henblik på operationelt mål 1-4 og en underafdeling om forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4, herunder betingelserne for adgang til offentligt finansieret infrastruktur, og hvoraf den anden skal være dedikeret til forsknings- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af Mikrochips til Europa-initiativet«. |
| --- | --- | --- | --- |

16)

I artikel 137 foretages følgende ændringer:

a)

Følgende litra indsættes:

»aa)

inden hvert arbejdsprogram udarbejdes og under hensyntagen til de private medlemmers rådgivning og, hvor det er relevant, rådgivning fra Det Europæiske Halvlederråd, der er oprettet ved artikel 28 i forordning (EU) 2023/1781, og input fra andre relevante interessenter, skitsere to specifikke dele af arbejdsprogrammet, herunder de tilhørende udgiftsoverslag, hvoraf den første skal omfatte en underafdeling om kapacitetsopbygningsaktiviteter med henblik på operationelt mål 1-4 og en underafdeling om forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med operationelt mål 1-4, herunder betingelserne for adgang til offentligt finansieret infrastruktur, og hvoraf den anden skal være dedikeret til forsknings- og innovationsaktiviteter, der ikke er omfattet af Mikrochips til Europa-initiativet«.

| b) | Litra d) affattes således:






  »d) | udvælge forslag i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, og artikel 17, stk. 2, litra u)«. |
| --- | --- | --- |

b)

Litra d) affattes således:

»d)

udvælge forslag i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, og artikel 17, stk. 2, litra u)«.

| c) | Følgende litra tilføjes:






  »f) | om nødvendigt henstille til et ECIC, at det træffer afhjælpende foranstaltninger såsom en ændring af dets vedtægter, når en medlemsstat har indbragt sagen for repræsentantskabet for de offentlige myndigheder, efter at ECIC'et har afslået at godkende et nyt medlem uden i tilstrækkelig grad at begrunde et sådant afslag på grundlag af retfærdige og rimelige vilkår, der er fastsat i dets vedtægter.« |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende litra tilføjes:

»f)

om nødvendigt henstille til et ECIC, at det træffer afhjælpende foranstaltninger såsom en ændring af dets vedtægter, når en medlemsstat har indbragt sagen for repræsentantskabet for de offentlige myndigheder, efter at ECIC'et har afslået at godkende et nyt medlem uden i tilstrækkelig grad at begrunde et sådant afslag på grundlag af retfærdige og rimelige vilkår, der er fastsat i dets vedtægter.«

| 17) | Artikel 141 affattes således:

  »Artikel 141
  Finansieringssatser og regler for deltagelse

  1.   Fællesforetagendet for mikrochips kan for indirekte aktioner, der finansieres under Horisont Europa, jf. Horisont Europa-forordningens artikel 17, stk. 2, og uanset nævnte forordnings artikel 34 og for aktiviteter, der finansieres under DEP, anvende forskellige finansieringssatser for EU-finansieringen inden for en aktion afhængigt af deltagerens type, navnlig SMV'er og almennyttige retlige enheder, og aktionens type. Finansieringssatserne skal være anført i arbejdsprogrammet.


  2.   Uanset denne artikels stk. 1 og Horisont Europa-forordningens artikel 34 finansierer Unionen forsknings- og innovationsaktioner op til TRL 4 med 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.


  3.   Uanset Horisont Europa-forordningens artikel 22, stk. 2, og artikel 18 i forordning (EU) 2021/694 er et kompetencecenter eller en enkelt retlig enhed bestående af mindst tre uafhængige retlige enheder, som er etableret i mindst tre forskellige deltagende stater, herunder mindst én medlemsstat, berettiget til at deltage i indkaldelser af forslag, der finansieres af fællesforetagendet for mikrochips i henhold til nærværende forordnings artikel 134, stk. 4, forudsat at denne undtagelse er behørigt begrundet i beskrivelsen af arbejdsprogrammets relevante emner.« |
| --- | --- |

17)

Artikel 141 affattes således:

»Artikel 141

Finansieringssatser og regler for deltagelse

1.   Fællesforetagendet for mikrochips kan for indirekte aktioner, der finansieres under Horisont Europa, jf. Horisont Europa-forordningens artikel 17, stk. 2, og uanset nævnte forordnings artikel 34 og for aktiviteter, der finansieres under DEP, anvende forskellige finansieringssatser for EU-finansieringen inden for en aktion afhængigt af deltagerens type, navnlig SMV'er og almennyttige retlige enheder, og aktionens type. Finansieringssatserne skal være anført i arbejdsprogrammet.

2.   Uanset denne artikels stk. 1 og Horisont Europa-forordningens artikel 34 finansierer Unionen forsknings- og innovationsaktioner op til TRL 4 med 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

3.   Uanset Horisont Europa-forordningens artikel 22, stk. 2, og artikel 18 i forordning (EU) 2021/694 er et kompetencecenter eller en enkelt retlig enhed bestående af mindst tre uafhængige retlige enheder, som er etableret i mindst tre forskellige deltagende stater, herunder mindst én medlemsstat, berettiget til at deltage i indkaldelser af forslag, der finansieres af fællesforetagendet for mikrochips i henhold til nærværende forordnings artikel 134, stk. 4, forudsat at denne undtagelse er behørigt begrundet i beskrivelsen af arbejdsprogrammets relevante emner.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  Udtalelse af 15.2.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  
  EUT C 365 af 23.9.2022, s. 40.

2

(3)  Rådets forordning (EU) 2021/2085 af 19. november 2021 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa og om ophævelse af forordning (EF) nr. 219/2007, (EU) nr. 557/2014, (EU) nr. 558/2014, (EU) nr. 559/2014, (EU) nr. 560/2014, (EU) nr. 561/2014 og (EU) nr. 642/2014 (EUT L 427 af 30.11.2021, s. 17).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1781 af 13. september 2023 om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere og om ændring af forordning (EU) 2021/694 (mikrochipforordningen) (EUT L 229 af 18.9.2023, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1).

6

(7)  Rådets forordning (EU) nr. 561/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet ECSEL (EUT L 169 af 7.6.2014, s. 152).

7

---

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/63

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2023/1783

af 15. september 2023

om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for denatoniumbenzoat, diuron, etoxazol, methomyl og teflubenzuron i eller på visse produkter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (1), særlig artikel 14, stk. 1, litra a), artikel 18, stk. 1, litra b), og artikel 49, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (»MRL'er«) af denatoniumbenzoat, diuron, etoxazol, methomyl og teflubenzuron. |
| --- | --- |

(1)

Der er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (»MRL'er«) af denatoniumbenzoat, diuron, etoxazol, methomyl og teflubenzuron.

| (2) | Godkendelsen af aktivstoffet denatoniumbenzoat udløb den 30. november 2020 (2), og der var ikke indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof, er blevet kaldt tilbage. Der findes ingen Codex-maksimalgrænseværdier (»CXL'er«) eller importtolerancer for det pågældende stof. MRL'erne for denatoniumbenzoat på alle produkter er fastsat til bestemmelsesgrænseværdien (»LOD«). De gældende MRL'er, der er fastsat for dette stof i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a), bør derfor udgå. MRL'er for denatoniumbenzoat på alle produkter bør fastsættes til de produktspecifikke LOD'er i bilag V til forordning (EF) nr. 396/2005 i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i samme forordning. |
| --- | --- |

(2)

Godkendelsen af aktivstoffet denatoniumbenzoat udløb den 30. november 2020 (2), og der var ikke indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof, er blevet kaldt tilbage. Der findes ingen Codex-maksimalgrænseværdier (»CXL'er«) eller importtolerancer for det pågældende stof. MRL'erne for denatoniumbenzoat på alle produkter er fastsat til bestemmelsesgrænseværdien (»LOD«). De gældende MRL'er, der er fastsat for dette stof i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a), bør derfor udgå. MRL'er for denatoniumbenzoat på alle produkter bør fastsættes til de produktspecifikke LOD'er i bilag V til forordning (EF) nr. 396/2005 i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i samme forordning.

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet diuron udløb den 30. september 2020, og der var ikke indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof, er blevet kaldt tilbage. Der findes ingen CXL'er eller importtolerancer for det pågældende stof. MRL'erne for diuron på alle produkter er i øjeblikket fastsat til de produktspecifikke LOD'er. De gældende MRL'er, der er fastsat for dette stof i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a), bør derfor udgå. MRL'er for diuron på alle produkter bør fastsættes til de produktspecifikke LOD'er i bilag V til forordning (EF) nr. 396/2005 i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i samme forordning. For at undgå tvivl bør de respektive fodnoter, der angiver manglende oplysninger om restkoncentrationstest, desuden udgå. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet diuron udløb den 30. september 2020, og der var ikke indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof, er blevet kaldt tilbage. Der findes ingen CXL'er eller importtolerancer for det pågældende stof. MRL'erne for diuron på alle produkter er i øjeblikket fastsat til de produktspecifikke LOD'er. De gældende MRL'er, der er fastsat for dette stof i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a), bør derfor udgå. MRL'er for diuron på alle produkter bør fastsættes til de produktspecifikke LOD'er i bilag V til forordning (EF) nr. 396/2005 i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i samme forordning. For at undgå tvivl bør de respektive fodnoter, der angiver manglende oplysninger om restkoncentrationstest, desuden udgå.

| (4) | Godkendelsen af aktivstoffet etoxazol blev fornyet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2105 (3) med en særlig bestemmelse om, at medlemsstaterne kun må tillade anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på prydplanter i permanente væksthuse. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof til anvendelse på spiselige afgrøder, er blevet kaldt tilbage. I forbindelse med proceduren for fornyelse af godkendelsen af dette aktivstof offentliggjorde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) en konklusion (4) om peerevalueringen, hvori den forklarede, at på grund af utilstrækkelige data kunne risici for menneskers sundhed ved indtagelse af spiselige afgrøder, der er behandlet med etoxazol, ikke udelukkes. De gældende MRL'er, som er baseret på CXL'er, kan derfor ikke bekræftes som værende sikre for forbrugerne og kan ikke opretholdes. De gældende MRL'er, der er fastsat for dette stof i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a), bør derfor udgå. MRL'er for etoxazol på alle produkter bør fastsættes til de produktspecifikke LOD'er i bilag V til forordning (EF) nr. 396/2005 i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i samme forordning. For at undgå tvivl bør fodnoten om manglende oplysninger om analysemetoder desuden udgå. |
| --- | --- |

(4)

Godkendelsen af aktivstoffet etoxazol blev fornyet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2105 (3) med en særlig bestemmelse om, at medlemsstaterne kun må tillade anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på prydplanter i permanente væksthuse. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof til anvendelse på spiselige afgrøder, er blevet kaldt tilbage. I forbindelse med proceduren for fornyelse af godkendelsen af dette aktivstof offentliggjorde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) en konklusion (4) om peerevalueringen, hvori den forklarede, at på grund af utilstrækkelige data kunne risici for menneskers sundhed ved indtagelse af spiselige afgrøder, der er behandlet med etoxazol, ikke udelukkes. De gældende MRL'er, som er baseret på CXL'er, kan derfor ikke bekræftes som værende sikre for forbrugerne og kan ikke opretholdes. De gældende MRL'er, der er fastsat for dette stof i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a), bør derfor udgå. MRL'er for etoxazol på alle produkter bør fastsættes til de produktspecifikke LOD'er i bilag V til forordning (EF) nr. 396/2005 i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i samme forordning. For at undgå tvivl bør fodnoten om manglende oplysninger om analysemetoder desuden udgå.

| (5) | Godkendelsen af aktivstoffet methomyl udløb den 31. august 2019, da der ikke var indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof, er blevet kaldt tilbage. MRL'erne for methomyl på kumquat og drueagurker/asieagurker var baseret på CXL'er, som autoriteten havde bekræftet som værende sikre for forbrugerne (5). Disse MRL'er bør derfor opretholdes i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 på de gældende niveauer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 396/2005. De gældende MRL'er for methomyl på hoved- og pluksalat, bønner (tørrede), sojabønner, bomuldsfrø, majs og havre var baseret på CXL'er, som autoriteten konkluderede ikke er tilstrækkeligt underbygget af data, da der mangler data om methomyls metabolisme i bladgrøntsager, bælgfrugter og olieholdige frø (6). Disse MRL'er bør derfor sænkes til de produktspecifikke LOD'er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005. For alle andre produkter, for hvilke MRL'erne er baseret på anvendelser i EU, som ikke længere er godkendt, bør MRL'erne sænkes til de produktspecifikke LOD'er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a). For at undgå tvivl bør de fodnoter, der angiver manglende oplysninger om restkoncentrationstest og afgrødemetabolisme, desuden udgå. |
| --- | --- |

(5)

Godkendelsen af aktivstoffet methomyl udløb den 31. august 2019, da der ikke var indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. Alle eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof, er blevet kaldt tilbage. MRL'erne for methomyl på kumquat og drueagurker/asieagurker var baseret på CXL'er, som autoriteten havde bekræftet som værende sikre for forbrugerne (5). Disse MRL'er bør derfor opretholdes i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 på de gældende niveauer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 396/2005. De gældende MRL'er for methomyl på hoved- og pluksalat, bønner (tørrede), sojabønner, bomuldsfrø, majs og havre var baseret på CXL'er, som autoriteten konkluderede ikke er tilstrækkeligt underbygget af data, da der mangler data om methomyls metabolisme i bladgrøntsager, bælgfrugter og olieholdige frø (6). Disse MRL'er bør derfor sænkes til de produktspecifikke LOD'er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005. For alle andre produkter, for hvilke MRL'erne er baseret på anvendelser i EU, som ikke længere er godkendt, bør MRL'erne sænkes til de produktspecifikke LOD'er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a). For at undgå tvivl bør de fodnoter, der angiver manglende oplysninger om restkoncentrationstest og afgrødemetabolisme, desuden udgå.

| (6) | Godkendelsen af aktivstoffet teflubenzuron udløb den 30. november 2019, da der ikke var indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. MRL'erne for teflubenzuron på grapefrugter og mandariner er baseret på anmodninger om importtolerance fra Brasilien, som autoriteten havde bekræftet som værende sikre for forbrugerne (7). MRL'erne for teflubenzuron på appelsiner, citroner, limefrugter, druer, papajaer, tomater, agurker, drueagurker/asieagurker, meloner, solsikkefrø, sojabønner og kaffebønner er resultatet af gennemførelsen af CXL'er, som autoriteten havde bekræftet som værende sikre for forbrugerne (8). Disse MRL'er bør derfor opretholdes i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 på de gældende niveauer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 396/2005. For alle andre produkter, for hvilke MRL'erne er baseret på anvendelser i EU, som ikke længere er godkendt, bør MRL'erne sænkes til de produktspecifikke LOD'er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(6)

Godkendelsen af aktivstoffet teflubenzuron udløb den 30. november 2019, da der ikke var indgivet nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen. MRL'erne for teflubenzuron på grapefrugter og mandariner er baseret på anmodninger om importtolerance fra Brasilien, som autoriteten havde bekræftet som værende sikre for forbrugerne (7). MRL'erne for teflubenzuron på appelsiner, citroner, limefrugter, druer, papajaer, tomater, agurker, drueagurker/asieagurker, meloner, solsikkefrø, sojabønner og kaffebønner er resultatet af gennemførelsen af CXL'er, som autoriteten havde bekræftet som værende sikre for forbrugerne (8). Disse MRL'er bør derfor opretholdes i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005 på de gældende niveauer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 396/2005. For alle andre produkter, for hvilke MRL'erne er baseret på anvendelser i EU, som ikke længere er godkendt, bør MRL'erne sænkes til de produktspecifikke LOD'er i bilag II til forordning (EF) nr. 396/2005, jf. artikel 17 i forordning (EF) nr. 396/2005 sammenholdt med samme forordnings artikel 14, stk. 1, litra a).

| (7) | Kommissionen har rådført sig med EU-referencelaboratorierne for restkoncentrationer af pesticider om behovet for at ændre visse LOD'er. For alle de aktivstoffer, der er omfattet af denne forordning, foreslog laboratorierne produktspecifikke LOD'er, som er analytisk opnåelige. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har rådført sig med EU-referencelaboratorierne for restkoncentrationer af pesticider om behovet for at ændre visse LOD'er. For alle de aktivstoffer, der er omfattet af denne forordning, foreslog laboratorierne produktspecifikke LOD'er, som er analytisk opnåelige.

| (8) | Unionens handelspartnere er gennem Verdenshandelsorganisationen blevet hørt om de nye MRL'er, og deres bemærkninger er taget i betragtning. |
| --- | --- |

(8)

Unionens handelspartnere er gennem Verdenshandelsorganisationen blevet hørt om de nye MRL'er, og deres bemærkninger er taget i betragtning.

| (9) | Forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 396/2005 bør derfor ændres.

| (10) | For at produkter kan markedsføres, forarbejdes og forbruges normalt for så vidt angår denatoniumbenzoat, diuron, methomyl og teflubenzuron, bør denne forordning ikke finde anvendelse på produkter, der er produceret i Unionen eller importeret til Unionen, inden de nye MRL'er træder i kraft, og for hvilke der er opretholdt et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(10)

For at produkter kan markedsføres, forarbejdes og forbruges normalt for så vidt angår denatoniumbenzoat, diuron, methomyl og teflubenzuron, bør denne forordning ikke finde anvendelse på produkter, der er produceret i Unionen eller importeret til Unionen, inden de nye MRL'er træder i kraft, og for hvilke der er opretholdt et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.

| (11) | Inden de nye MRL'er træder i kraft, bør medlemsstaterne, tredjelande og fødevarevirksomhedsledere have en rimelig frist til at tilpasse sig, så de kan opfylde de krav, som ændringen af MRL'erne medfører. |
| --- | --- |

(11)

Inden de nye MRL'er træder i kraft, bør medlemsstaterne, tredjelande og fødevarevirksomhedsledere have en rimelig frist til at tilpasse sig, så de kan opfylde de krav, som ændringen af MRL'erne medfører.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II og V til forordning (EF) nr. 396/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

For så vidt angår aktivstofferne denatoniumbenzoat, diuron, methomyl og teflubenzuron i og på alle produkter finder forordning (EF) nr. 396/2005 stadig anvendelse i den ordlyd, den havde, før den blev ændret ved nærværende forordning, på produkter, der er produceret i Unionen eller importeret til Unionen inden den 8. april 2024.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 8. april 2024.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1643 af 5. november 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesperioderne for aktivstofferne calciumphosphid, denathoniumbenzoat, haloxyfop-P, imidacloprid, pencycuron og zeta-cypermethrin (EUT L 370 af 6.11.2020, s. 18).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2105 af 15. december 2020 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet etoxazol som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EUT L 425 af 16.12.2020, s. 96).

3

(4)  EFSA's konklusion — Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazol. EFSA Journal 2017;15(10):4988.

4

(5)  EFSA's begrundede udtalelse — Review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005. EFSA Journal 2015;13(10):4277.

5

(6)  EFSA's begrundede udtalelse — Review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005. EFSA Journal 2015;13(10):4277.

6

(7)  EFSA's begrundede udtalelse — Setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli. EFSA Journal 2018;16(11):5474.

7

(8)  EFSA Scientific support for preparing an EU position in the 49th Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR). EFSA Journal 2017;15(7):4929.

8

th

---

BILAG

I bilag II og V til forordning (EF) nr. 396/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag II ændres således:






  a) | Kolonnerne vedrørende methomyl og teflubenzuron affattes således:

  »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)








  Kode Nummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som MRL'erne gælder for (1) | Methomyl | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER | | |
| 0110000 | Citrusfrugter | 0,01  (*1)... etc. | 0,5 |
| 0110010 | Grapefrugter | | |
| 0110020 | Appelsiner | | |
| 0110030 | Citroner | | |
| 0110040 | Limefrugter | | |
| 0110050 | Mandariner | | |
| 0110990 | Andet (2) | | |
| 0120000 | Trænødder | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0120010 | Mandler | | |
| 0120020 | Paranødder | | |
| 0120030 | Cashewnødder | | |
| 0120040 | Kastanjer | | |
| 0120050 | Kokosnødder | | |
| 0120060 | Hasselnødder | | |
| 0120070 | Macadamia | | |
| 0120080 | Pekannødder | | |
| 0120090 | Pinjekerner | | |
| 0120100 | Pistacienødder | | |
| 0120110 | Valnødder | | |
| 0120990 | Andet (2) | | |
| 0130000 | Kernefrugter | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0130010 | Æbler | | |
| 0130020 | Pærer | | |
| 0130030 | Kvæder | | |
| 0130040 | Mispel | | |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | | |
| 0130990 | Andet (2) | | |
| 0140000 | Stenfrugter | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0140010 | Abrikoser | | |
| 0140020 | Kirsebær (søde) | | |
| 0140030 | Ferskner | | |
| 0140040 | Blommer | | |
| 0140990 | Andet (2) | | |
| 0150000 | Bær og små frugter | 0,01  (*1) | |
| 0151000 | a) | Druer |

1)

Bilag II ændres således:

a)

Kolonnerne vedrørende methomyl og teflubenzuron affattes således:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Kode Nummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som MRL'erne gælder for (1)

Methomyl

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER

0110000

Citrusfrugter

0,01  (*1)... etc.

0,5

0110010

Grapefrugter

0110020

Appelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrugter

0110050

Mandariner

0110990

Andet (2)

0120000

Trænødder

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashewnødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnødder

0120060

Hasselnødder

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacienødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet (2)

0130000

Kernefrugter

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0130010

Æbler

0130020

Pærer

0130030

Kvæder

0130040

Mispel

0130050

Japanmispel/loquat

0130990

Andet (2)

0140000

Stenfrugter

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0140010

Abrikoser

0140020

Kirsebær (søde)

0140030

Ferskner

0140040

Blommer

0140990

Andet (2)

0150000

Bær og små frugter

0,01  (*1)

0151000

a)

Druer

0,7

0151010

Spisedruer

0151020

Druer til vinfremstilling

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

Jordbær

0,01  (*1)

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter

0,01  (*1)

0153010

Brombær

0153020

Korbær

0153030

Hindbær (gule og røde)

0153990

Andet (2)

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær

0,01  (*1)

0154010

Blåbær

0154020

Tranebær

0154030

Solbær og ribs (hvide, røde og sorte)

0154040

Stikkelsbær (gule, grønne og røde)

0154050

Hyben

0154060

Morbær (hvide og sorte)

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

0154080

Hyldebær

0154990

Andet (2)

0160000

Diverse frugter med:

0161000

| a) | spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

spiselig skræl

0,01  (*1)

0161010

Dadler

0,01  (*1)

0161020

Figner

0,01  (*1)

0161030

Spiseoliven

0,01  (*1)

0161040

Kumquat

1

0161050

Stjernefrugter/karamboler

0,01  (*1)

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

0,01  (*1)

0161070

Jambolanablommer/jambolan

0,01  (*1)

0161990

Andet (2)

0,01  (*1)

0162000

| b) | ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

ikke spiselig skræl, små

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiwifrugter (gule, grønne og røde)

0162020

Litchi/litchiblommer

0162030

Passionsfrugter/vandcitron

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

0162050

Stjerneæbler

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

0162990

Andet (2)

0163000

| c) | ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

ikke spiselig skræl, store

0,01  (*1)

0163010

Avocadoer

0,01  (*1)

0163020

Bananer

0,01  (*1)

0163030

Mangofrugter

0,01  (*1)

0163040

Papajaer

0,4

0163050

Granatæbler

0,01  (*1)

0163060

Cherimoya

0,01  (*1)

0163070

Guavaer

0,01  (*1)

0163080

Ananas

0,01  (*1)

0163090

Brødfrugter

0,01  (*1)

0163100

Durianfrugter

0,01  (*1)

0163110

Soursops/guanabanas

0,01  (*1)

0163990

Andet (2)

0,01  (*1)

0200000

GRØNTSAGER, FRISKE eller FROSNE

0210000

Rod- og knoldgrøntsager

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

Kartofler

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

Tropiske rod- og knoldgrøntsager

0212010

Maniokker

0212020

Søde kartofler

0212030

Yams

0212040

Salepmaranta

0212990

Andet (2)

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer |
| --- | --- |

c)

Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer

0213010

Rødbeder

0213020

Gulerødder

0213030

Knoldselleri

0213040

Peberrod

0213050

Jordskokker

0213060

Pastinakker

0213070

Persillerod

0213080

Radiser

0213090

Havrerod

0213100

Kålroer

0213110

Majroer

0213990

Andet (2)

0220000

Løg

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Hvidløg

0220020

Løg

0220030

Skalotteløg

0220040

Forårsløg/springløg/grønne løg og pibeløg

0220990

Andet (2)

0230000

Frugtgrøntsager

0231000

| a) | Solanaceae og Malvaceae |
| --- | --- |

a)

Solanaceae og Malvaceae

0231010

Tomater

0,01  (*1)

1,5

0231020

Sød peberfrugt

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0231030

Auberginer/ægplanter

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231040

Okra, lady's fingers

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232000

| b) | Cucurbitae med spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae med spiselig skræl

0232010

Agurker

0,01  (*1)

0,5

0232020

Drueagurker/asieagurker

0,1

1,5

0232030

Courgetter

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232990

Andet (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0233000

| c) | Cucurbitae med ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae med ikke spiselig skræl

0,01
   (*1)

0233010

Meloner

0,3

0233020

Græskar

0,01  (*1)

0233030

Vandmeloner

0,01  (*1)

0233990

Andet (2)

0,01  (*1)

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

Andre frugtgrøntsager

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0240000

Kål (undtagen kålrødder og spæde brassicablade)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Andet (2)

0242000

| b) | Hoveddannende Brassica |
| --- | --- |

b)

Hoveddannende Brassica

0242010

Rosenkål

0242020

Hovedkål

0242990

Andet (2)

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

0243010

Kinakål/pe-tsai

0243020

Grønkål/kokål

0243990

Andet (2)

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

0250000

Bladgrøntsager, urter og spiselige blomster

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og salatplanter |
| --- | --- |

a)

Hoved- og pluksalat og salatplanter

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0251010

Vårsalat/tandfri vårsalat/feldsalat

0251020

Havesalat

0251030

Bredbladet endivie

0251040

Havekarse og andre spirer og skud

0251050

Langskulpet vinterkarse

0251060

Salatsennep/rucola

0251070

Rød sennep

0251080

Spæde blade (herunder af Brassica-arter)

0251990

Andet (2)

0252000

| b) | Spinat og lignende blade |
| --- | --- |

b)

Spinat og lignende blade

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Spinat

0252020

Portulakker

0252030

Bladbeder

0252990

Andet (2)

0253000

| c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |
| --- | --- |

c)

Vindrueblade og blade af lignende arter

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

Brøndkarse

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| e) | Julesalat/alm. cikorie |
| --- | --- |

e)

Julesalat/alm. cikorie

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | Urter og spiselige blomster |
| --- | --- |

f)

Urter og spiselige blomster

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0256010

Kørvel

0256020

Purløg

0256030

Selleriblade

0256040

Persille

0256050

Salvie

0256060

Rosmarin

0256070

Timian

0256080

Basilikum og spiselige blomster

0256090

Laurbærblade

0256100

Estragon

0256990

Andet (2)

0260000

Bælgplanter

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0260010

Bønner (med bælg)

0260020

Bønner (uden bælg)

0260030

Ærter (med bælg)

0260040

Ærter (uden bælg)

0260050

Linser

0260990

Andet (2)

0270000

Stængelgrøntsager

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Alm. asparges

0270020

Kardoner/spanske artiskokker

0270030

Bladselleri

0270040

Knoldfennikel

0270050

Artiskokker

0270060

Porrer

0270070

Rabarber

0270080

Bambusskud

0270090

Palmehjerter

0270990

Andet (2)

0280000

Svampe, mosser og laver

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Dyrkede svampe

0280020

Vilde svampe

0280990

Mosser og laver

0290000

Alger og prokaryote organismer

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

BÆLGFRUGTER

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0300010

Bønner

0300020

Linser

0300030

Ærter

0300040

Lupiner/lupinbønner

0300990

Andet (2)

0400000

OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER

0,01
   (*1)

0401000

Olieholdige frø

0401010

Hørfrø

0,01
   (*1)

0401020

Jordnødder

0,01
   (*1)

0401030

Valmuefrø

0,01
   (*1)

0401040

Sesamfrø

0,01
   (*1)

0401050

Solsikkefrø

0,3

0401060

Rapsfrø

0,01
   (*1)

0401070

Sojabønner

0,05

0401080

Sennepsfrø

0,01
   (*1)

0401090

Bomuldsfrø

0,01
   (*1)

0401100

Græskarfrø

0,01
   (*1)

0401110

Saflorfrø

0,01
   (*1)

0401120

Hjulkronefrø

0,01
   (*1)

0401130

Sæddodderfrø

0,01
   (*1)

0401140

Hampfrø

0,01
   (*1)

0401150

Kristpalmefrø

0,01
   (*1)

0401990

Andet (2)

0,01
   (*1)

0402000

Olieholdige frugter

0,01
   (*1)

0402010

Oliven til oliefremstilling

0402020

Oliepalmekerner

0402030

Frugt fra oliepalmer

0402040

Kapok

0402990

Andet (2)

0500000

KORN

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0500010

Byg

0500020

Boghvede og andre pseudokornarter

0500030

Majs

0500040

Alm. hirse

0500050

Havre

0500060

Ris

0500070

Rug

0500080

Alm, durra/sorghum

0500090

Hvede

0500990

Andet (2)

0600000

TE, KAFFE, URTEUDTRÆK, KAKAO OG JOHANNESBRØD

0,05  (*1)

0610000

Te

0,05  (*1)

0620000

Kaffebønner

0,3

0630000

Urteudtræk fra

0,05  (*1)

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

blomster

0631010

Kamille

0631020

Hibiscus/rosella

0631030

Roser

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Andet (2)

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

blade og urter

0632010

Jordbær

0632020

Rooibos

0632030

Maté/paraguaykristtorn

0632990

Andet (2)

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

rødder

0633010

Baldrian

0633020

Ginseng

0633990

Andet (2)

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

andre dele af planten

0640000

Kakaobønner

0,05  (*1)

0650000

Karob/johannesbrød

0,05  (*1)

0700000

HUMLE

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0800000

KRYDDERIER

0810000

Krydderier i form af frø

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Anis/ægte anis

0810020

Sortkommen

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spidskommen

0810060

Dild

0810070

Fennikel

0810080

Bukkehorn

0810090

Muskat

0810990

Andet (2)

0820000

Krydderier i form af frugter

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Allehånde

0820020

Sichuanpeber

0820030

Kommen

0820040

Kardemomme

0820050

Enebær

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

0820070

Vanilje

0820080

Tamarinde

0820990

Andet (2)

0830000

Krydderier i form af bark

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Kanel

0830990

Andet (2)

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

0840010

Lakrids

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Ingefær (10)

0840030

Gurkemeje/curcuma

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Peberrod (11)

0840990

Andet (2)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Krydderier i form af knopper

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Kryddernellike

0850020

Kapers

0850990

Andet (2)

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Safrankrokus

0860990

Andet (2)

0870000

Krydderier i form af frøkapper

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskatblomme

0870990

Andet (2)

0900000

SUKKERPLANTER

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Sukkerroerødder

0900020

Sukkerrør

0900030

Cikorierødder

0900990

Andet (2)

1000000

ANIMALSKE PRODUKTER — LANDDYR

1010000

Varer fra

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

svin

1011010

Muskel

1011020

Fedt

1011030

Lever

1011040

Nyre

1011050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1011990

Andet (2)

1012000

| b) | kvæg |
| --- | --- |

b)

kvæg

1012010

Muskel

1012020

Fedt

1012030

Lever

1012040

Nyre

1012050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1012990

Andet (2)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

får

1013010

Muskel

1013020

Fedt

1013030

Lever

1013040

Nyre

1013050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1013990

Andet (2)

1014000

| d) | geder |
| --- | --- |

d)

geder

1014010

Muskel

1014020

Fedt

1014030

Lever

1014040

Nyre

1014050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1014990

Andet (2)

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

dyr af hestefamilien

1015010

Muskel

1015020

Fedt

1015030

Lever

1015040

Nyre

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1015990

Andet (2)

1016000

| f) | fjerkræ |
| --- | --- |

f)

fjerkræ

1016010

Muskel

1016020

Fedt

1016030

Lever

1016040

Nyre

1016050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1016990

Andet (2)

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

andre opdrættede landdyr

1017010

Muskel

1017020

Fedt

1017030

Lever

1017040

Nyre

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1017990

Andet (2)

1020000

Mælk

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet (2)

1030000

Fugleæg

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

1030030

Gæs

1030040

Vagtler

1030990

Andet (2)

1040000

Honning og andre biavlsprodukter (7)

0,05
   (*1)

0,05  (*1)

1050000

Padder og krybdyr

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1060000

Hvirvelløse landdyr

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1100000

ANIMALSKE PRODUKTER — FISK, FISKEVARER OG ANDRE FØDEVARER AF SALTVANDS- OG FERSKVANDSDYR (8)

1200000

PRODUKTER ELLER DELE AF PRODUKTER, DER UDELUKKENDE ANVENDES TIL FODER (8)

1300000

FORARBEJDEDE FØDEVARER (9)

Teflubenzuron (F)

| (F) | Fedtopløselig« |
| --- | --- |

(F)

Fedtopløselig«

| b) | Kolonnerne vedrørende denatoniumbenzoat, diuron og etoxazol udgår. |
| --- | --- |

b)

Kolonnerne vedrørende denatoniumbenzoat, diuron og etoxazol udgår.

| 2) | I bilag V indsættes følgende kolonner vedrørende denatoniumbenzoat, diuron og etoxazol:

  »Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)









  Kode Nummer | Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som MRL'erne gælder for (2) | Denatoniumbenzoat (summen af denatonium og salte heraf, udtrykt som denatoniumbenzoat) | Diuron | Etoxazol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER | 0,01  (*2) | 0,01
   (*2)... etc. | 0,01
   (*2) |
| 0110000 | Citrusfrugter | | | |
| 0110010 | Grapefrugter | | | |
| 0110020 | Appelsiner | | | |
| 0110030 | Citroner | | | |
| 0110040 | Limefrugter | | | |
| 0110050 | Mandariner | | | |
| 0110990 | Andet (2) | | | |
| 0120000 | Trænødder | | | |
| 0120010 | Mandler | | | |
| 0120020 | Paranødder | | | |
| 0120030 | Cashewnødder | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | |
| 0120050 | Kokosnødder | | | |
| 0120060 | Hasselnødder | | | |
| 0120070 | Macadamia | | | |
| 0120080 | Pekannødder | | | |
| 0120090 | Pinjekerner | | | |
| 0120100 | Pistacienødder | | | |
| 0120110 | Valnødder | | | |
| 0120990 | Andet (2) | | | |
| 0130000 | Kernefrugter | | | |
| 0130010 | Æbler | | | |
| 0130020 | Pærer | | | |
| 0130030 | Kvæder | | | |
| 0130040 | Mispel | | | |
| 0130050 | Japanmispel/loquat | | | |
| 0130990 | Andet (2) | | | |
| 0140000 | Stenfrugter | | | |
| 0140010 | Abrikoser | | | |
| 0140020 | Kirsebær (søde) | | | |
| 0140030 | Ferskner | | | |
| 0140040 | Blommer | | | |
| 0140990 | Andet (2) | | | |
| 0150000 | Bær og små frugter | | | |
| 0151000 | a) | Druer |

2)

I bilag V indsættes følgende kolonner vedrørende denatoniumbenzoat, diuron og etoxazol:

»Pesticidrester og maksimalgrænseværdier (mg/kg)

Kode Nummer

Grupper af produkter og eksempler på individuelle produkter, som MRL'erne gælder for (2)

Denatoniumbenzoat (summen af denatonium og salte heraf, udtrykt som denatoniumbenzoat)

Diuron

Etoxazol

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

FRUGTER, FRISKE ELLER FROSNE; TRÆNØDDER

0,01  (*2)

0,01
   (*2)... etc.

0,01
   (*2)

0110000

Citrusfrugter

0110010

Grapefrugter

0110020

Appelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrugter

0110050

Mandariner

0110990

Andet (2)

0120000

Trænødder

0120010

Mandler

0120020

Paranødder

0120030

Cashewnødder

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnødder

0120060

Hasselnødder

0120070

Macadamia

0120080

Pekannødder

0120090

Pinjekerner

0120100

Pistacienødder

0120110

Valnødder

0120990

Andet (2)

0130000

Kernefrugter

0130010

Æbler

0130020

Pærer

0130030

Kvæder

0130040

Mispel

0130050

Japanmispel/loquat

0130990

Andet (2)

0140000

Stenfrugter

0140010

Abrikoser

0140020

Kirsebær (søde)

0140030

Ferskner

0140040

Blommer

0140990

Andet (2)

0150000

Bær og små frugter

0151000

a)

Druer

0151010

Spisedruer

0151020

Druer til vinfremstilling

0152000

| b) | Jordbær |
| --- | --- |

b)

Jordbær

0153000

| c) | Stængelfrugter |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter

0153010

Brombær

0153020

Korbær

0153030

Hindbær (gule og røde)

0153990

Andet (2)

0154000

| d) | Andre små frugter og bær |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær

0154010

Blåbær

0154020

Tranebær

0154030

Solbær og ribs (hvide, røde og sorte)

0154040

Stikkelsbær (gule, grønne og røde)

0154050

Hyben

0154060

Morbær (hvide og sorte)

0154070

Azarolhvidtjørn/middelhavsmispel

0154080

Hyldebær

0154990

Andet (2)

0160000

Diverse frugter med:

0161000

| a) | spiselig skræl |
| --- | --- |

a)

spiselig skræl

0161010

Dadler

0161020

Figner

0161030

Spiseoliven

0161040

Kumquat

0161050

Stjernefrugter/karamboler

0161060

Alm. kaki/daddelblommer/sharonfrugter

0161070

Jambolanablommer/jambolan

0161990

Andet (2)

0162000

| b) | ikke spiselig skræl, små |
| --- | --- |

b)

ikke spiselig skræl, små

0162010

Kiwifrugter (gule, grønne og røde)

0162020

Litchi/litchiblommer

0162030

Passionsfrugter/vandcitron

0162040

Ægte figenkaktus/kaktusfigner

0162050

Stjerneæbler

0162060

Amerikansk kaki/Virginia kaki

0162990

Andet (2)

0163000

| c) | ikke spiselig skræl, store |
| --- | --- |

c)

ikke spiselig skræl, store

0163010

Avocadoer

0163020

Bananer

0163030

Mangofrugter

0163040

Papajaer

0163050

Granatæbler

0163060

Cherimoya

0163070

Guavaer

0163080

Ananas

0163090

Brødfrugter

0163100

Durianfrugter

0163110

Soursops/guanabanas

0163990

Andet (2)

0200000

GRØNTSAGER, FRISKE eller FROSNE

0210000

Rod- og knoldgrøntsager

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0211000

| a) | Kartofler |
| --- | --- |

a)

Kartofler

0212000

| b) | Tropiske rod- og knoldgrøntsager |
| --- | --- |

b)

Tropiske rod- og knoldgrøntsager

0212010

Maniokker

0212020

Søde kartofler

0212030

Yams

0212040

Salepmaranta

0212990

Andet (2)

0213000

| c) | Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer |
| --- | --- |

c)

Andre rod- og knoldgrøntsager undtagen sukkerroer

0213010

Rødbeder

0213020

Gulerødder

0213030

Knoldselleri

0213040

Peberrod

0213050

Jordskokker

0213060

Pastinakker

0213070

Persillerod

0213080

Radiser

0213090

Havrerod

0213100

Kålroer

0213110

Majroer

0213990

Andet (2)

0220000

Løg

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0220010

Hvidløg

0220020

Løg

0220030

Skalotteløg

0220040

Forårsløg/springløg/grønne løg og pibeløg

0220990

Andet (2)

0230000

Frugtgrøntsager

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0231000

| a) | Solanaceae og Malvaceae |
| --- | --- |

a)

Solanaceae og Malvaceae

0231010

Tomater

0231020

Sød peberfrugt

0231030

Auberginer/ægplanter

0231040

Okra, lady's fingers

0231990

Andet (2)

0232000

| b) | Cucurbitae med spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae med spiselig skræl

0232010

Agurker

0232020

Drueagurker/asieagurker

0232030

Courgetter

0232990

Andet (2)

0233000

| c) | Cucurbitae med ikke spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae med ikke spiselig skræl

0233010

Meloner

0233020

Græskar

0233030

Vandmeloner

0233990

Andet (2)

0234000

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

0239000

| e) | Andre frugtgrøntsager |
| --- | --- |

e)

Andre frugtgrøntsager

0240000

Kål (undtagen kålrødder og spæde brassicablade)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0241000

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Andet (2)

0242000

| b) | Hoveddannende Brassica |
| --- | --- |

b)

Hoveddannende Brassica

0242010

Rosenkål

0242020

Hovedkål

0242990

Andet (2)

0243000

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

0243010

Kinakål/pe-tsai

0243020

Grønkål/kokål

0243990

Andet (2)

0244000

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

0250000

Bladgrøntsager, urter og spiselige blomster

0251000

| a) | Hoved- og pluksalat og salatplanter |
| --- | --- |

a)

Hoved- og pluksalat og salatplanter

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0251010

Vårsalat/tandfri vårsalat/feldsalat

0251020

Havesalat

0251030

Bredbladet endivie

0251040

Havekarse og andre spirer og skud

0251050

Langskulpet vinterkarse

0251060

Salatsennep/rucola

0251070

Rød sennep

0251080

Spæde blade (herunder af Brassica-arter)

0251990

Andet (2)

0252000

| b) | Spinat og lignende blade |
| --- | --- |

b)

Spinat og lignende blade

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0252010

Spinat

0252020

Portulakker

0252030

Bladbeder

0252990

Andet (2)

0253000

| c) | Vindrueblade og blade af lignende arter |
| --- | --- |

c)

Vindrueblade og blade af lignende arter

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0254000

| d) | Brøndkarse |
| --- | --- |

d)

Brøndkarse

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0255000

| e) | Julesalat/alm. cikorie |
| --- | --- |

e)

Julesalat/alm. cikorie

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0256000

| f) | Urter og spiselige blomster |
| --- | --- |

f)

Urter og spiselige blomster

0,02  (*2)

0,02  (*2)

0,02
   (*2)

0256010

Kørvel

0256020

Purløg

0256030

Selleriblade

0256040

Persille

0256050

Salvie

0256060

Rosmarin

0256070

Timian

0256080

Basilikum og spiselige blomster

0256090

Laurbærblade

0256100

Estragon

0256990

Andet (2)

0260000

Bælgplanter

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0260010

Bønner (med bælg)

0260020

Bønner (uden bælg)

0260030

Ærter (med bælg)

0260040

Ærter (uden bælg)

0260050

Linser

0260990

Andet (2)

0270000

Stængelgrøntsager

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0270010

Alm. asparges

0270020

Kardoner/spanske artiskokker

0270030

Bladselleri

0270040

Knoldfennikel

0270050

Artiskokker

0270060

Porrer

0270070

Rabarber

0270080

Bambusskud

0270090

Palmehjerter

0270990

Andet (2)

0280000

Svampe, mosser og laver

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0280010

Dyrkede svampe

0280020

Vilde svampe

0280990

Mosser og laver

0290000

Alger og prokaryote organismer

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300000

BÆLGFRUGTER

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300010

Bønner

0300020

Linser

0300030

Ærter

0300040

Lupiner/lupinbønner

0300990

Andet (2)

0400000

OLIEHOLDIGE FRØ OG FRUGTER

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01  (*2)

0401000

Olieholdige frø

0401010

Hørfrø

0401020

Jordnødder

0401030

Valmuefrø

0401040

Sesamfrø

0401050

Solsikkefrø

0401060

Rapsfrø

0401070

Sojabønner

0401080

Sennepsfrø

0401090

Bomuldsfrø

0401100

Græskarfrø

0401110

Saflorfrø

0401120

Hjulkronefrø

0401130

Sæddodderfrø

0401140

Hampfrø

0401150

Kristpalmefrø

0401990

Andet (2)

0402000

Olieholdige frugter

0402010

Oliven til oliefremstilling

0402020

Oliepalmekerner

0402030

Frugt fra oliepalmer

0402040

Kapok

0402990

Andet (2)

0500000

KORN

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0500010

Byg

0500020

Boghvede og andre pseudokornarter

0500030

Majs

0500040

Alm. hirse

0500050

Havre

0500060

Ris

0500070

Rug

0500080

Alm, durra/sorghum

0500090

Hvede

0500990

Andet (2)

0600000

TE, KAFFE, URTEUDTRÆK, KAKAO OG JOHANNESBRØD

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0610000

Te

0,01
   (*2)

0620000

Kaffebønner

0,05  (*2)

0630000

Urteudtræk fra

0,05  (*2)

0631000

| a) | blomster |
| --- | --- |

a)

blomster

0631010

Kamille

0631020

Hibiscus/rosella

0631030

Roser

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Andet (2)

0632000

| b) | blade og urter |
| --- | --- |

b)

blade og urter

0632010

Jordbær

0632020

Rooibos

0632030

Maté/paraguaykristtorn

0632990

Andet (2)

0633000

| c) | rødder |
| --- | --- |

c)

rødder

0633010

Baldrian

0633020

Ginseng

0633990

Andet (2)

0639000

| d) | andre dele af planten |
| --- | --- |

d)

andre dele af planten

0640000

Kakaobønner

0,05  (*2)

0650000

Karob/johannesbrød

0,05  (*2)

0700000

HUMLE

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0800000

KRYDDERIER

0810000

Krydderier i form af frø

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0810010

Anis/ægte anis

0810020

Sortkommen

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spidskommen

0810060

Dild

0810070

Fennikel

0810080

Bukkehorn

0810090

Muskat

0810990

Andet (2)

0820000

Krydderier i form af frugter

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0820010

Allehånde

0820020

Sichuanpeber

0820030

Kommen

0820040

Kardemomme

0820050

Enebær

0820060

Peberkorn (grønne, hvide og sorte)

0820070

Vanilje

0820080

Tamarinde

0820990

Andet (2)

0830000

Krydderier i form af bark

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0830010

Kanel

0830990

Andet (2)

0840000

Krydderier i form af rødder/jordstængler

0840010

Lakrids

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840020

Ingefær (10)

0840030

Gurkemeje/curcuma

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840040

Peberrod (11)

0840990

Andet (2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850000

Krydderier i form af knopper

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850010

Kryddernellike

0850020

Kapers

0850990

Andet (2)

0860000

Krydderier i form af blomstergrifler/støvfang

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0860010

Safrankrokus

0860990

Andet (2)

0870000

Krydderier i form af frøkapper

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0870010

Muskatblomme

0870990

Andet (2)

0900000

SUKKERPLANTER

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0900010

Sukkerroerødder

0900020

Sukkerrør

0900030

Cikorierødder

0900990

Andet (2)

1000000

ANIMALSKE PRODUKTER — LANDDYR

0,01
   (*2)

1010000

Varer fra

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

svin

1011010

Muskel

1011020

Fedt

1011030

Lever

1011040

Nyre

1011050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1011990

Andet (2)

1012000

| b) | kvæg |
| --- | --- |

b)

kvæg

1012010

Muskel

1012020

Fedt

1012030

Lever

1012040

Nyre

1012050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1012990

Andet (2)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

får

1013010

Muskel

1013020

Fedt

1013030

Lever

1013040

Nyre

1013050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1013990

Andet (2)

1014000

| d) | geder |
| --- | --- |

d)

geder

1014010

Muskel

1014020

Fedt

1014030

Lever

1014040

Nyre

1014050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1014990

Andet (2)

1015000

| e) | dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

e)

dyr af hestefamilien

1015010

Muskel

1015020

Fedt

1015030

Lever

1015040

Nyre

1015050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1015990

Andet (2)

1016000

| f) | fjerkræ |
| --- | --- |

f)

fjerkræ

1016010

Muskel

1016020

Fedt

1016030

Lever

1016040

Nyre

1016050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1016990

Andet (2)

1017000

| g) | andre opdrættede landdyr |
| --- | --- |

g)

andre opdrættede landdyr

1017010

Muskel

1017020

Fedt

1017030

Lever

1017040

Nyre

1017050

Spiselige slagtebiprodukter (undtagen lever og nyre)

1017990

Andet (2)

1020000

Mælk

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1020010

Kvæg

1020020

Får

1020030

Geder

1020040

Heste

1020990

Andet (2)

1030000

Fugleæg

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1030010

Kyllinger

1030020

Ænder

1030030

Gæs

1030040

Vagtler

1030990

Andet (2)

1040000

Honning og andre biavlsprodukter (7)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

1050000

Padder og krybdyr

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1060000

Hvirvelløse landdyr

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1070000

Vildtlevende landlevende hvirveldyr

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1100000

ANIMALSKE PRODUKTER — FISK, FISKEVARER OG ANDRE FØDEVARER AF SALTVANDS- OG FERSKVANDSDYR (8)

1200000

PRODUKTER ELLER DELE AF PRODUKTER, DER UDELUKKENDE ANVENDES TIL FODER (8)

1300000

FORARBEJDEDE FØDEVARER (9)

---

(*1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(1)  Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, for hvilke der er fastsat MRL'er.

(*2)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(2)  Bilag I indeholder en fuldstændig liste over vegetabilske og animalske produkter, for hvilke der er fastsat MRL'er.«

---

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/89 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/89

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1784

af 15. september 2023

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 for så vidt angår uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af etoxazol, hvis godkendelse udløber den 31. januar 2028, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 19, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 (2) uddelegeres vurderingen af aktivstoffer til en rapporterende medlemsstat og en medrapporterende medlemsstat i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse. Vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber mellem den 31. marts 2025 og den 27. december 2028, blev uddelegeret til en rapporterende medlemsstat og en medrapporterende medlemsstat. Denne uddelegering har imidlertid endnu ikke fundet sted for så vidt angår vurderingen af aktivstoffet etoxazol, hvis godkendelse udløber den 31. januar 2028. Der bør derfor foretages en sådan uddelegering. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 (2) uddelegeres vurderingen af aktivstoffer til en rapporterende medlemsstat og en medrapporterende medlemsstat i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse. Vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber mellem den 31. marts 2025 og den 27. december 2028, blev uddelegeret til en rapporterende medlemsstat og en medrapporterende medlemsstat. Denne uddelegering har imidlertid endnu ikke fundet sted for så vidt angår vurderingen af aktivstoffet etoxazol, hvis godkendelse udløber den 31. januar 2028. Der bør derfor foretages en sådan uddelegering.

| (2) | Uddelegeringen er foregået således, at der opnås en ligelig fordeling af ansvaret og arbejdsopgaverne blandt medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(2)

Uddelegeringen er foregået således, at der opnås en ligelig fordeling af ansvaret og arbejdsopgaverne blandt medlemsstaterne.

| (3) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 bør derfor ændres.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I del D i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 indsættes følgende række efter rækken vedrørende »cyantraniliprol«:

| Aktivstof | Rapporterende medlemsstat | Medrapporterende medlemsstat |
| --- | --- | --- |
| »Etoxazol | FR | EL«. |

Aktivstof

Rapporterende medlemsstat

Medrapporterende medlemsstat

»Etoxazol

FR

EL«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 af 26. juli 2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer, for hvilke godkendelsen udløber senest den 31. december 2018, i forbindelse med gennemførelsen af proceduren for fornyelse (EUT L 200 af 27.7.2012, s. 5).

2

---

AFGØRELSER

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/91

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2023/1785

af 15. september 2023

om ophævelse af beslutning 2006/929/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgariens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til akten om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 37 og 38, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I sin tilsynsrapport af 26. september 2006 om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien (1) pegede Kommissionen inden Bulgariens tiltrædelse af Unionen på en række problemer, navnlig med hensyn til retssystemets og retshåndhævelsesinstansernes ansvarlighed og effektivitet i Bulgarien, hvor der stadig var behov for yderligere fremskridt for at sætte dem i stand til at gennemføre og anvende de foranstaltninger, der er vedtaget for at oprette det indre marked og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

(1)

I sin tilsynsrapport af 26. september 2006 om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien (1) pegede Kommissionen inden Bulgariens tiltrædelse af Unionen på en række problemer, navnlig med hensyn til retssystemets og retshåndhævelsesinstansernes ansvarlighed og effektivitet i Bulgarien, hvor der stadig var behov for yderligere fremskridt for at sætte dem i stand til at gennemføre og anvende de foranstaltninger, der er vedtaget for at oprette det indre marked og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| (2) | Den 13. december 2006 vedtog Kommissionen beslutning 2006/929/EF (2) om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgariens fremskridt med opfyldelsen af seks specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. I henhold til denne beslutning skal den ophæves, når alle benchmarks er blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. december 2006 vedtog Kommissionen beslutning 2006/929/EF (2) om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgariens fremskridt med opfyldelsen af seks specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. I henhold til denne beslutning skal den ophæves, når alle benchmarks er blevet opfyldt på tilfredsstillende vis.

| (3) | I henhold til beslutning 2006/929/EF skal Bulgarien regelmæssigt rapportere til Kommissionen om de fremskridt, der gøres med opfyldelsen af benchmarkene. Kommissionen meddelte i juni 2007 for første gang Europa-Parlamentet og Rådet sine egne kommentarer og konstateringer vedrørende Bulgariens rapportering, og har siden da rapporteret regelmæssigt. Hver rapport fra Kommissionen er resultatet af en grundig analyse, som har trukket på det tætte samarbejde med de nationale myndigheder samt på input fra civilsamfundet og andre berørte parter og observatører. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til beslutning 2006/929/EF skal Bulgarien regelmæssigt rapportere til Kommissionen om de fremskridt, der gøres med opfyldelsen af benchmarkene. Kommissionen meddelte i juni 2007 for første gang Europa-Parlamentet og Rådet sine egne kommentarer og konstateringer vedrørende Bulgariens rapportering, og har siden da rapporteret regelmæssigt. Hver rapport fra Kommissionen er resultatet af en grundig analyse, som har trukket på det tætte samarbejde med de nationale myndigheder samt på input fra civilsamfundet og andre berørte parter og observatører.

| (4) | I sin rapport fra januar 2017 (3) foretog Kommissionen en omfattende vurdering af Bulgariens fremskridt siden oprettelsen af mekanismen for samarbejde og kontrol. På dette grundlag fastlagde Kommissionen en klar kurs hen imod en afslutning af mekanismen på grundlag af 17 vigtige henstillinger, der præciserede de krav, som Bulgarien skulle efterkomme for at opfylde de seks benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/929/EF. I betragtning af de fremskridt, der var gjort, var Kommissionen af den opfattelse, at gennemførelsen af disse henstillinger ville være tilstrækkelig til at afvikle mekanismen for samarbejde og kontrol, forudsat at der i mellemtiden ikke var sket en udvikling, der klart udgjorde et tilbageskridt. Mange af henstillingerne fokuserede på indførelsen af interne kontrolforanstaltninger for at sikre varige resultater og vise, at igangværende reformer ville køre videre og fremskridtene blive konsolideret, selv uden mekanismen. |
| --- | --- |

(4)

I sin rapport fra januar 2017 (3) foretog Kommissionen en omfattende vurdering af Bulgariens fremskridt siden oprettelsen af mekanismen for samarbejde og kontrol. På dette grundlag fastlagde Kommissionen en klar kurs hen imod en afslutning af mekanismen på grundlag af 17 vigtige henstillinger, der præciserede de krav, som Bulgarien skulle efterkomme for at opfylde de seks benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/929/EF. I betragtning af de fremskridt, der var gjort, var Kommissionen af den opfattelse, at gennemførelsen af disse henstillinger ville være tilstrækkelig til at afvikle mekanismen for samarbejde og kontrol, forudsat at der i mellemtiden ikke var sket en udvikling, der klart udgjorde et tilbageskridt. Mange af henstillingerne fokuserede på indførelsen af interne kontrolforanstaltninger for at sikre varige resultater og vise, at igangværende reformer ville køre videre og fremskridtene blive konsolideret, selv uden mekanismen.

| (5) | I sin rapport fra november 2018 (4) udtrykte Kommissionen tilfredshed med de fremskridt, der var gjort i Bulgarien hen imod en hurtig afvikling af mekanismen for samarbejde og kontrol, og konkluderede, at tre af benchmarkene kunne betragtes som foreløbigt opfyldt. Kommissionen bemærkede navnlig, at Bulgarien siden sin tiltrædelse havde gjort fremskridt med hensyn til at ændre sin forfatnings- og lovgivningsmæssige ramme med henblik på at forbedre kontrollen med domstolenes uafhængighed samt gennemsigtigheden og effektiviteten i forbindelse med retsprocessen. Desuden medførte ændringerne af Bulgariens forfatning i 2015 en reform af det øverste retsråd og et styrket retsinspektorat. Disse ændringer har nu været i kraft i flere år. |
| --- | --- |

(5)

I sin rapport fra november 2018 (4) udtrykte Kommissionen tilfredshed med de fremskridt, der var gjort i Bulgarien hen imod en hurtig afvikling af mekanismen for samarbejde og kontrol, og konkluderede, at tre af benchmarkene kunne betragtes som foreløbigt opfyldt. Kommissionen bemærkede navnlig, at Bulgarien siden sin tiltrædelse havde gjort fremskridt med hensyn til at ændre sin forfatnings- og lovgivningsmæssige ramme med henblik på at forbedre kontrollen med domstolenes uafhængighed samt gennemsigtigheden og effektiviteten i forbindelse med retsprocessen. Desuden medførte ændringerne af Bulgariens forfatning i 2015 en reform af det øverste retsråd og et styrket retsinspektorat. Disse ændringer har nu været i kraft i flere år.

| (6) | I Kommissionens rapport fra oktober 2019 (5) blev det fastslået, at Bulgariens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol var tilstrækkelige til at efterkomme de tilsagn, Bulgarien havde afgivet på tidspunktet for dets tiltrædelse af Unionen, og at alle seks benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/929/EF, og som blev præciseret i de 17 henstillinger i rapporten fra januar 2017, var blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. Kommissionen noterede sig navnlig de omfattende reformer af den generelle institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption, der var blevet gennemført i løbet af de foregående to år. Desuden noterede Kommissionen sig i konklusionerne i rapporten fra oktober 2019 en liste over specifikke tilsagn fra den bulgarske regering. Disse specifikke tilsagn omfattede navnlig indførelsen af procedurer vedrørende rigsadvokatens ansvarlighed i overensstemmelse med Venedigkommissionens henstillinger samt tilsagnet om at ændre loven om retssystemet med henblik på at ophæve bestemmelserne om automatisk suspension af dommere i tilfælde af, at de bliver genstand for en strafferetlig undersøgelse, samt de bestemmelser, der forpligter dommere til at oplyse om deres medlemskab af faglige sammenslutninger. Bulgarien gav desuden tilsagn om at fortsætte sit samarbejde med Europarådets organer inden for bekæmpelse af korruption. I rapporten fra oktober 2019 blev det endvidere bemærket, at Bulgarien har gjort bestræbelser på at internalisere tilsynet på nationalt plan gennem et koordinerings- og samarbejdsråd (»Rådet for Efterfølgende Tilsyn«), som er ansvarligt for kontrollen med, at der fortsat gøres fremskridt med reformerne. |
| --- | --- |

(6)

I Kommissionens rapport fra oktober 2019 (5) blev det fastslået, at Bulgariens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol var tilstrækkelige til at efterkomme de tilsagn, Bulgarien havde afgivet på tidspunktet for dets tiltrædelse af Unionen, og at alle seks benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/929/EF, og som blev præciseret i de 17 henstillinger i rapporten fra januar 2017, var blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. Kommissionen noterede sig navnlig de omfattende reformer af den generelle institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption, der var blevet gennemført i løbet af de foregående to år. Desuden noterede Kommissionen sig i konklusionerne i rapporten fra oktober 2019 en liste over specifikke tilsagn fra den bulgarske regering. Disse specifikke tilsagn omfattede navnlig indførelsen af procedurer vedrørende rigsadvokatens ansvarlighed i overensstemmelse med Venedigkommissionens henstillinger samt tilsagnet om at ændre loven om retssystemet med henblik på at ophæve bestemmelserne om automatisk suspension af dommere i tilfælde af, at de bliver genstand for en strafferetlig undersøgelse, samt de bestemmelser, der forpligter dommere til at oplyse om deres medlemskab af faglige sammenslutninger. Bulgarien gav desuden tilsagn om at fortsætte sit samarbejde med Europarådets organer inden for bekæmpelse af korruption. I rapporten fra oktober 2019 blev det endvidere bemærket, at Bulgarien har gjort bestræbelser på at internalisere tilsynet på nationalt plan gennem et koordinerings- og samarbejdsråd (»Rådet for Efterfølgende Tilsyn«), som er ansvarligt for kontrollen med, at der fortsat gøres fremskridt med reformerne.

| (7) | Som opfølgning på de specifikke tilsagn, der blev bemærket i rapporten fra oktober 2019, vedtog det bulgarske parlament i februar 2020 ovennævnte ændringer af loven om retssystemet, således at kun et enkelt specifikt tilsagn (tilsagnet om at indføre procedurer vedrørende rigsadvokatens ansvarlighed) i rapporten fra oktober 2019 ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

(7)

Som opfølgning på de specifikke tilsagn, der blev bemærket i rapporten fra oktober 2019, vedtog det bulgarske parlament i februar 2020 ovennævnte ændringer af loven om retssystemet, således at kun et enkelt specifikt tilsagn (tilsagnet om at indføre procedurer vedrørende rigsadvokatens ansvarlighed) i rapporten fra oktober 2019 ikke var opfyldt.

| (8) | Inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev der i tæt samarbejde med Kommissionen og efter høring af Venedigkommissionen (6) fastlagt en ramme for efterforskning mod rigsadvokaten og dennes stedfortrædere. Den 4. maj 2022 godkendte Rådet for Den Europæiske Union den foreslåede genopretnings- og resiliensplan for Bulgarien, hvor en af milepælene vedrørte Bulgariens tilsagn om at sætte de lovgivningsmæssige ændringer i kraft for at sikre effektiviteten af straffesager og forbedre rigsadvokatens ansvarlighed og strafferetlige ansvar. Den 26. maj 2023 vedtog det bulgarske parlament loven om indførelse af procedurer vedrørende rigsadvokatens og dennes stedfortræderes ansvarlighed. Loven trådte i kraft den 6. juni 2023, hvorved det sidste udestående specifikke tilsagn i rapporten fra oktober 2019 var opfyldt. Bulgariens premierminister underrettede ved brev af 26. juni 2023 Kommissionen om de foranstaltninger, der var truffet for at opfylde de specifikke tilsagn, der var anført i konklusionerne i rapporten fra 2019 inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol, samt yderligere foranstaltninger til opretholdelse af retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

(8)

Inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev der i tæt samarbejde med Kommissionen og efter høring af Venedigkommissionen (6) fastlagt en ramme for efterforskning mod rigsadvokaten og dennes stedfortrædere. Den 4. maj 2022 godkendte Rådet for Den Europæiske Union den foreslåede genopretnings- og resiliensplan for Bulgarien, hvor en af milepælene vedrørte Bulgariens tilsagn om at sætte de lovgivningsmæssige ændringer i kraft for at sikre effektiviteten af straffesager og forbedre rigsadvokatens ansvarlighed og strafferetlige ansvar. Den 26. maj 2023 vedtog det bulgarske parlament loven om indførelse af procedurer vedrørende rigsadvokatens og dennes stedfortræderes ansvarlighed. Loven trådte i kraft den 6. juni 2023, hvorved det sidste udestående specifikke tilsagn i rapporten fra oktober 2019 var opfyldt. Bulgariens premierminister underrettede ved brev af 26. juni 2023 Kommissionen om de foranstaltninger, der var truffet for at opfylde de specifikke tilsagn, der var anført i konklusionerne i rapporten fra 2019 inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol, samt yderligere foranstaltninger til opretholdelse af retsstatsprincippet.

| (9) | Hvad angår Bulgariens tilsagn om at fortsætte samarbejdet med Europarådets organer inden for bekæmpelse af korruption, bør det bemærkes, at der er opnået enighed om en række milepæle for bekæmpelse af korruption i forbindelse med genopretnings- og resiliensplanen for Bulgarien, der kræver, at Bulgarien samarbejder med Europarådets organer. |
| --- | --- |

(9)

Hvad angår Bulgariens tilsagn om at fortsætte samarbejdet med Europarådets organer inden for bekæmpelse af korruption, bør det bemærkes, at der er opnået enighed om en række milepæle for bekæmpelse af korruption i forbindelse med genopretnings- og resiliensplanen for Bulgarien, der kræver, at Bulgarien samarbejder med Europarådets organer.

| (10) | Således er alle benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/929/EF, og som blev præciseret i de 17 henstillinger i rapporten fra januar 2017, samt de specifikke tilsagn (7), i rapporten fra oktober 2019, blevet opfyldt på tilfredsstillende vis |
| --- | --- |

(10)

Således er alle benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/929/EF, og som blev præciseret i de 17 henstillinger i rapporten fra januar 2017, samt de specifikke tilsagn (7), i rapporten fra oktober 2019, blevet opfyldt på tilfredsstillende vis

| (11) | Som følge af udviklingen i retsstatsprincippet i Unionen skal Kommissionens samarbejde med Bulgarien ses i en ny sammenhæng. Navnlig udgør den årlige gennemgang af retsstatsforholdene, der blev igangsat ved Kommissionens meddelelse fra juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen« (8) og gennem kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer, en varig ramme med et langsigtet perspektiv, der skal ledsage bæredygtige reformer i Bulgarien og i andre medlemsstater. Som led i denne gennemgang fremmer Kommissionens årlige rapport om retsstatssituationen, som siden 2022 også har indeholdt henstillinger til medlemsstaterne, retsstatsaspekter, en uddybning af dialogen og en styrket fælles bevidsthed og forebygger, at der opstår problemer, eller at disse forværres. Det vil gøre det muligt at overvåge gennemførelsen af de reformer, der er aftalt med Bulgarien. Tilsynet med den fortsatte gennemførelse af de reformer, Bulgarien har iværksat, vil også blive sikret på nationalt plan af Rådet for Efterfølgende Tilsyn. |
| --- | --- |

(11)

Som følge af udviklingen i retsstatsprincippet i Unionen skal Kommissionens samarbejde med Bulgarien ses i en ny sammenhæng. Navnlig udgør den årlige gennemgang af retsstatsforholdene, der blev igangsat ved Kommissionens meddelelse fra juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen« (8) og gennem kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer, en varig ramme med et langsigtet perspektiv, der skal ledsage bæredygtige reformer i Bulgarien og i andre medlemsstater. Som led i denne gennemgang fremmer Kommissionens årlige rapport om retsstatssituationen, som siden 2022 også har indeholdt henstillinger til medlemsstaterne, retsstatsaspekter, en uddybning af dialogen og en styrket fælles bevidsthed og forebygger, at der opstår problemer, eller at disse forværres. Det vil gøre det muligt at overvåge gennemførelsen af de reformer, der er aftalt med Bulgarien. Tilsynet med den fortsatte gennemførelse af de reformer, Bulgarien har iværksat, vil også blive sikret på nationalt plan af Rådet for Efterfølgende Tilsyn.

| (12) | Kommissionen forelagde sin rapport fra oktober 2019 om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol i det relevante udvalg i Europa-Parlamentet. Kommissionen tog behørigt hensyn til Europa-Parlamentets bemærkninger, som blev fremsendt ved brev af 20. december 2019 af Europa-Parlamentets formand. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen forelagde sin rapport fra oktober 2019 om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol i det relevante udvalg i Europa-Parlamentet. Kommissionen tog behørigt hensyn til Europa-Parlamentets bemærkninger, som blev fremsendt ved brev af 20. december 2019 af Europa-Parlamentets formand.

| (13) | Den 5. juli 2023 underrettede Kommissionen Rådet om, at den havde til hensigt at ophæve beslutning 2006/929/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgarien og definitivt afvikle mekanismen. Dette blev også meddelt Europa-Parlamentet. Ved brev af 26. juli noterede Rådet sig Kommissionens hensigt om formelt at afvikle mekanismen for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgarien og Rumænien. |
| --- | --- |

(13)

Den 5. juli 2023 underrettede Kommissionen Rådet om, at den havde til hensigt at ophæve beslutning 2006/929/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgarien og definitivt afvikle mekanismen. Dette blev også meddelt Europa-Parlamentet. Ved brev af 26. juli noterede Rådet sig Kommissionens hensigt om formelt at afvikle mekanismen for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgarien og Rumænien.

| (14) | Beslutning 2006/929/EF bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(14)

Beslutning 2006/929/EF bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Beslutning 2006/929/EF ophæves.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  Tilsynsrapport af 26. september 2006 om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien (KOM(2006) 549 endelig).

1

(2)  Kommissionens beslutning 2006/929/EF af 13. december 2006 om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgariens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 58).

2

(3)  Kommissionens rapport om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol (COM(2017) 43 final).

3

(4)  Kommissionens rapport om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol (COM(2018) 850 final).

4

(5)  Kommissionens rapport om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol (COM(2019) 498 final).

5

(6)  Se milepæl 222 i Rådets gennemførelsesafgørelse af 28. april 2022 om godkendelse af vurderingen af Bulgariens genopretnings- og resiliensplan (ST 8091/2022 INIT). Kommissionen vil vurdere, hvorvidt Bulgarien har opfyldt milepælen i sin genopretnings- og resiliensplan, når landet har indgivet den relevante betalingsanmodning.

6

(7)  Denne vurdering berører ikke vurderingen af opfyldelsen af de relevante milepæle og mål i Bulgariens genopretnings- og resiliensplan.

7

(8)  COM(2019) 343.

8

---

| 18.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/94

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2023/1786

af 15. september 2023

om ophævelse af beslutning 2006/928/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til akten om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 37 og 38, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I sin tilsynsrapport af 26. september 2006 om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien (1) pegede Kommissionen inden Rumæniens tiltrædelse af Unionen på en række problemer, navnlig med hensyn til retssystemets og retshåndhævelsesinstansernes ansvarlighed og effektivitet i Rumænien, hvor der stadig var behov for yderligere fremskridt for at sætte dem i stand til at gennemføre og anvende de foranstaltninger, der er vedtaget for at oprette det indre marked og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

(1)

I sin tilsynsrapport af 26. september 2006 om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien (1) pegede Kommissionen inden Rumæniens tiltrædelse af Unionen på en række problemer, navnlig med hensyn til retssystemets og retshåndhævelsesinstansernes ansvarlighed og effektivitet i Rumænien, hvor der stadig var behov for yderligere fremskridt for at sætte dem i stand til at gennemføre og anvende de foranstaltninger, der er vedtaget for at oprette det indre marked og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| (2) | Den 13. december 2006 vedtog Kommissionen en beslutning 2006/928/EF (2) om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af fire specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption. I henhold til denne beslutning skal den ophæves, når alle benchmarks er blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. |
| --- | --- |

(2)

Den 13. december 2006 vedtog Kommissionen en beslutning 2006/928/EF (2) om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af fire specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption. I henhold til denne beslutning skal den ophæves, når alle benchmarks er blevet opfyldt på tilfredsstillende vis.

| (3) | I henhold til beslutning 2006/928/EF skal Rumænien regelmæssigt rapportere til Kommissionen om de fremskridt, der gøres med opfyldelsen af benchmarkene. Kommissionen meddelte i juni 2007 for første gang Europa-Parlamentet og Rådet sine egne kommentarer og konstateringer vedrørende Rumæniens rapportering, og har siden da rapporteret regelmæssigt. Hver rapport fra Kommissionen er resultatet af en grundig analyse, som har trukket på det tætte samarbejde med de nationale myndigheder samt på input fra civilsamfundet og andre interessenter og observatører. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til beslutning 2006/928/EF skal Rumænien regelmæssigt rapportere til Kommissionen om de fremskridt, der gøres med opfyldelsen af benchmarkene. Kommissionen meddelte i juni 2007 for første gang Europa-Parlamentet og Rådet sine egne kommentarer og konstateringer vedrørende Rumæniens rapportering, og har siden da rapporteret regelmæssigt. Hver rapport fra Kommissionen er resultatet af en grundig analyse, som har trukket på det tætte samarbejde med de nationale myndigheder samt på input fra civilsamfundet og andre interessenter og observatører.

| (4) | I sin rapport fra januar 2017 (3) foretog Kommissionen en omfattende vurdering af Rumæniens fremskridt siden oprettelsen af mekanismen for samarbejde og kontrol. På dette grundlag fastlagde Kommissionen en klar kurs hen imod en afvikling af mekanismen på grundlag af 12 henstillinger, der præciserede de krav, som Rumænien skulle efterkomme for at opfylde de fire benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/928/EF. I betragtning af de fremskridt, der var gjort, var Kommissionen af den opfattelse, at gennemførelsen af disse henstillinger ville være tilstrækkelig til at afvikling mekanismen for samarbejde og kontrol, forudsat at der i mellemtiden ikke var sket en udvikling, der klart udgjorde et tilbageskridt. Mange af henstillingerne fokuserede på indførelsen af interne kontrolforanstaltninger for at sikre varige resultater og vise, at igangværende reformer ville køre videre og fremskridtene blive konsolideret, selv uden mekanismen. |
| --- | --- |

(4)

I sin rapport fra januar 2017 (3) foretog Kommissionen en omfattende vurdering af Rumæniens fremskridt siden oprettelsen af mekanismen for samarbejde og kontrol. På dette grundlag fastlagde Kommissionen en klar kurs hen imod en afvikling af mekanismen på grundlag af 12 henstillinger, der præciserede de krav, som Rumænien skulle efterkomme for at opfylde de fire benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/928/EF. I betragtning af de fremskridt, der var gjort, var Kommissionen af den opfattelse, at gennemførelsen af disse henstillinger ville være tilstrækkelig til at afvikling mekanismen for samarbejde og kontrol, forudsat at der i mellemtiden ikke var sket en udvikling, der klart udgjorde et tilbageskridt. Mange af henstillingerne fokuserede på indførelsen af interne kontrolforanstaltninger for at sikre varige resultater og vise, at igangværende reformer ville køre videre og fremskridtene blive konsolideret, selv uden mekanismen.

| (5) | Siden da har Kommissionen foretaget fire vurderinger af de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af henstillingerne (4). I Kommissionens rapporter om Rumæniens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol fra slutningen af 2017 til 2019 blev der konstateret tilbageskridt i reformerne. I rapporten fra november 2018 blev der i forbindelse med foranstaltninger truffet af Rumænien på ny rejst spørgsmål, som i rapporten fra januar 2017 blev anset for at være afsluttet, og der blev fremsat yderligere otte henstillinger (5). |
| --- | --- |

(5)

Siden da har Kommissionen foretaget fire vurderinger af de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af henstillingerne (4). I Kommissionens rapporter om Rumæniens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol fra slutningen af 2017 til 2019 blev der konstateret tilbageskridt i reformerne. I rapporten fra november 2018 blev der i forbindelse med foranstaltninger truffet af Rumænien på ny rejst spørgsmål, som i rapporten fra januar 2017 blev anset for at være afsluttet, og der blev fremsat yderligere otte henstillinger (5).

| (6) | I sin rapport fra juni 2021 udtrykte Kommissionen tilfredshed med de fremskridt, der var gjort i Rumænien hen imod en hurtig afvikling af mekanismen for samarbejde og kontrol (6). Kommissionen tog navnlig hensyn til Rumæniens fornyede incitament til at gennemføre reformer og til at rette op på tilbagegangen i perioden 2017-2019. Den konstaterede, at der var gjort fremskridt med hensyn til alle de resterende henstillinger, og at mange ville være på vej til at være gennemført, hvis fremskridtene forblev stabile. |
| --- | --- |

(6)

I sin rapport fra juni 2021 udtrykte Kommissionen tilfredshed med de fremskridt, der var gjort i Rumænien hen imod en hurtig afvikling af mekanismen for samarbejde og kontrol (6). Kommissionen tog navnlig hensyn til Rumæniens fornyede incitament til at gennemføre reformer og til at rette op på tilbagegangen i perioden 2017-2019. Den konstaterede, at der var gjort fremskridt med hensyn til alle de resterende henstillinger, og at mange ville være på vej til at være gennemført, hvis fremskridtene forblev stabile.

| (7) | I Kommissionens rapport fra november 2022 (7) blev det fastslået, at Rumæniens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol var tilstrækkelige til at efterkomme de tilsagn, landet havde afgivet på tidspunktet for dets tiltrædelse af Unionen, og at alle fire benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/928/EF, og som blev præciseret i de 12 henstillinger i rapporten fra januar 2017 og de otte yderligere henstillinger i rapporten fra november 2018, var blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. Kommissionen noterede sig navnlig, at Rumænien havde gjort fremskridt med hensyn til at styrke retsvæsenets uafhængighed og effektivitet gennem en omfattende revision af retssystemet. Der var blevet vedtaget nye retsplejelove, som medførte vigtige ændringer med hensyn til dommeres karrieretilrettelæggelse og ansvarsordninger, udnævnelse og afskedigelse af højtstående anklagere samt disses beføjelser samt forvaltningen af retsinspektoratet. Kommissionen noterede sig også fremskridt med gennemførelsen af den nationale strategi for bekæmpelse af korruption og de positive resultater med hensyn til efterforskningen og sanktioneringen af korruption på højt niveau. Den konstaterede endvidere, at de institutioner, der er ansvarlige for at anvende reglerne om integritet og interessekonflikter og for at forvalte og inddrive udbytte af kriminelle aktiviteter, har fungeret effektivt. |
| --- | --- |

(7)

I Kommissionens rapport fra november 2022 (7) blev det fastslået, at Rumæniens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol var tilstrækkelige til at efterkomme de tilsagn, landet havde afgivet på tidspunktet for dets tiltrædelse af Unionen, og at alle fire benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/928/EF, og som blev præciseret i de 12 henstillinger i rapporten fra januar 2017 og de otte yderligere henstillinger i rapporten fra november 2018, var blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. Kommissionen noterede sig navnlig, at Rumænien havde gjort fremskridt med hensyn til at styrke retsvæsenets uafhængighed og effektivitet gennem en omfattende revision af retssystemet. Der var blevet vedtaget nye retsplejelove, som medførte vigtige ændringer med hensyn til dommeres karrieretilrettelæggelse og ansvarsordninger, udnævnelse og afskedigelse af højtstående anklagere samt disses beføjelser samt forvaltningen af retsinspektoratet. Kommissionen noterede sig også fremskridt med gennemførelsen af den nationale strategi for bekæmpelse af korruption og de positive resultater med hensyn til efterforskningen og sanktioneringen af korruption på højt niveau. Den konstaterede endvidere, at de institutioner, der er ansvarlige for at anvende reglerne om integritet og interessekonflikter og for at forvalte og inddrive udbytte af kriminelle aktiviteter, har fungeret effektivt.

| (8) | Kommissionen bemærkede i konklusionen på sin rapport fra november 2022 tre specifikke tilsagn fra den rumænske regering. Rumæniens præsident underrettede ved brev af 28. juni 2023 Kommissionen om de foranstaltninger, der var truffet for at efterkomme disse tilsagn. For det første har Rumænien forpligtet sig til at se nærmere på og tage størst muligt hensyn til Venedigkommissionens udtalelser om landets retsplejelove og mere generelt, om der er behov for yderligere tiltag. Der var blevet nedsat et panel af eksperter på højt plan for at overveje passende lovgivningsmæssige løsninger til opfølgning på Venedigkommissionens udtalelse med henblik på yderligere at styrke retsvæsenets effektivitet og uafhængighed. For det andet har Rumænien forpligtet sig til at afslutte revisionen af straffeloven og strafferetsplejeloven for at sikre disses overensstemmelse med de afgørelser, som Rumæniens forfatningsdomstol har truffet siden 2016. Det rumænske parlament vedtog lovgivning herom den 28. juni 2023. Afslutningen af revisionen af de to love er også en del af de tilsagn, som Rumænien har givet i sin genopretnings- og resiliensplan (8). Endelig gav den rumænske regering udtryk for sin tillid til det nye øverste retsråds evne til at bidrage til fremdriften i reformprocessen og fremme gennemsigtigheden og ansvarligheden. Det øverste retsråd har vedtaget en principerklæring om gennemsigtighed og ansvarlighed, som det offentliggjorde den 3. april 2023. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen bemærkede i konklusionen på sin rapport fra november 2022 tre specifikke tilsagn fra den rumænske regering. Rumæniens præsident underrettede ved brev af 28. juni 2023 Kommissionen om de foranstaltninger, der var truffet for at efterkomme disse tilsagn. For det første har Rumænien forpligtet sig til at se nærmere på og tage størst muligt hensyn til Venedigkommissionens udtalelser om landets retsplejelove og mere generelt, om der er behov for yderligere tiltag. Der var blevet nedsat et panel af eksperter på højt plan for at overveje passende lovgivningsmæssige løsninger til opfølgning på Venedigkommissionens udtalelse med henblik på yderligere at styrke retsvæsenets effektivitet og uafhængighed. For det andet har Rumænien forpligtet sig til at afslutte revisionen af straffeloven og strafferetsplejeloven for at sikre disses overensstemmelse med de afgørelser, som Rumæniens forfatningsdomstol har truffet siden 2016. Det rumænske parlament vedtog lovgivning herom den 28. juni 2023. Afslutningen af revisionen af de to love er også en del af de tilsagn, som Rumænien har givet i sin genopretnings- og resiliensplan (8). Endelig gav den rumænske regering udtryk for sin tillid til det nye øverste retsråds evne til at bidrage til fremdriften i reformprocessen og fremme gennemsigtigheden og ansvarligheden. Det øverste retsråd har vedtaget en principerklæring om gennemsigtighed og ansvarlighed, som det offentliggjorde den 3. april 2023.

| (9) | Således er alle benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/928/EF, og som blev præciseret i de 12 henstillinger i rapporten fra januar 2017 og de otte yderligere henstillinger i rapporten fra november 2018, samt de specifikke tilsagn (9), der er anført i konklusionerne i rapporten fra 2022, blevet opfyldt på tilfredsstillende vis. |
| --- | --- |

(9)

Således er alle benchmarks, der er fastsat i beslutning 2006/928/EF, og som blev præciseret i de 12 henstillinger i rapporten fra januar 2017 og de otte yderligere henstillinger i rapporten fra november 2018, samt de specifikke tilsagn (9), der er anført i konklusionerne i rapporten fra 2022, blevet opfyldt på tilfredsstillende vis.

| (10) | Som følge af udviklingen i retsstatsprincippet i Unionen skal Kommissionens samarbejde med Rumænien ses i en ny sammenhæng. Navnlig udgør den årlige gennemgang af retsstatsforholdene, der blev igangsat ved Kommissionens meddelelse fra juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen« (10) og gennem kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer, en varig ramme med et langsigtet perspektiv, der skal ledsage bæredygtige reformer i Rumænien og i andre medlemsstater. Som led i denne gennemgang fremmer Kommissionens årlige rapport om retsstatssituationen, som siden 2022 også har indeholdt henstillinger til medlemsstaterne, retsstatsaspekter, en uddybning af dialogen og en styrket fælles bevidsthed og forebygger, at der opstår problemer, eller at disse forværres. Det vil gøre det muligt at overvåge gennemførelsen af de reformer, der er aftalt med Rumænien. |
| --- | --- |

(10)

Som følge af udviklingen i retsstatsprincippet i Unionen skal Kommissionens samarbejde med Rumænien ses i en ny sammenhæng. Navnlig udgør den årlige gennemgang af retsstatsforholdene, der blev igangsat ved Kommissionens meddelelse fra juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen« (10) og gennem kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer, en varig ramme med et langsigtet perspektiv, der skal ledsage bæredygtige reformer i Rumænien og i andre medlemsstater. Som led i denne gennemgang fremmer Kommissionens årlige rapport om retsstatssituationen, som siden 2022 også har indeholdt henstillinger til medlemsstaterne, retsstatsaspekter, en uddybning af dialogen og en styrket fælles bevidsthed og forebygger, at der opstår problemer, eller at disse forværres. Det vil gøre det muligt at overvåge gennemførelsen af de reformer, der er aftalt med Rumænien.

| (11) | Kommissionen forelagde sin rapport fra november 2022 om Rumæniens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol for det relevante udvalg i Europa-Parlamentet. Kommissionen tog behørigt hensyn til Europa-Parlamentets bemærkninger, som blev fremsendt ved brev af 6. februar 2023 af Europa-Parlamentets formand. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen forelagde sin rapport fra november 2022 om Rumæniens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol for det relevante udvalg i Europa-Parlamentet. Kommissionen tog behørigt hensyn til Europa-Parlamentets bemærkninger, som blev fremsendt ved brev af 6. februar 2023 af Europa-Parlamentets formand.

| (12) | Kommissionen forelagde sin rapport fra november 2022 om Rumæniens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol for den relevante arbejdsgruppe i Rådet, og Kommissionen tog behørigt hensyn til rapporten fra Rådets formandskab af 16. december 2022. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen forelagde sin rapport fra november 2022 om Rumæniens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol for den relevante arbejdsgruppe i Rådet, og Kommissionen tog behørigt hensyn til rapporten fra Rådets formandskab af 16. december 2022.

| (13) | Den 5. juli 2023 underrettede Kommissionen Rådet om, at den havde til hensigt at ophæve beslutning 2006/928/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumænien og definitivt afvikle mekanismen. Dette blev også meddelt Europa-Parlamentet. Ved brev af 26. juli noterede Rådet sig Kommissionens hensigt om formelt at afvikle mekanismen for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgarien og Rumænien. |
| --- | --- |

(13)

Den 5. juli 2023 underrettede Kommissionen Rådet om, at den havde til hensigt at ophæve beslutning 2006/928/EF om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumænien og definitivt afvikle mekanismen. Dette blev også meddelt Europa-Parlamentet. Ved brev af 26. juli noterede Rådet sig Kommissionens hensigt om formelt at afvikle mekanismen for samarbejde og kontrol vedrørende Bulgarien og Rumænien.

| (14) | Beslutning 2006/928/EF bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(14)

Beslutning 2006/928/EF bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Beslutning 2006/928/EF ophæves.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  Tilsynsrapport af 26. september 2006 om forberedelserne til EU-medlemskab i Bulgarien og Rumænien (KOM(2006) 549).

1

(2)  Kommissionens beslutning 2006/928/EF af 13. december 2006 om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 56).

2

(3)  Kommissionens rapport om fremskridt i Rumænien inden for rammerne af samarbejds- og kontrolmekanismen (COM(2017) 44 final).

3

(4)  COM(2017) 751, COM(2018) 851, COM(2019) 499, COM(2021) 370.

4

(5)  COM(2018) 851.

5

(6)  COM(2021) 370.

6

(7)  COM(2022) 664.

7

(8)  Rådets gennemførelsesafgørelse af 26. oktober 2021 om godkendelse af vurderingen af Rumæniens genopretnings- og resiliensplan (ST 12319/2021 INIT). Kommissionen vil vurdere, hvorvidt Rumænien har opfyldt milepælen i sin genopretnings- og resiliensplan, når landet har indgivet den relevante betalingsanmodning.

8

(9)  Denne vurdering berører ikke vurderingen af opfyldelsen af de relevante milepæle og mål i Rumæniens genopretnings- og resiliensplan.

9

(10)  COM(2019) 343.

10

---