# Uradni list L 193/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 193 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 661. avgust 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 193

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 661. avgust 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1577 z dne 20. aprila 2023 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, in za obravnavo teh pozicij za namene regulativnih zahtev glede testiranja za nazaj ter zahteve po pripisu dobičkov in izgub v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1578 z dne 20. aprila 2023 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev zahtev za notranjo metodologijo ali zunanje vire, ki se uporabljajo v okviru notranjega modela tveganja neplačila za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1579 z dne 31. julija 2023 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s statistiko kmetijskih cen (
  1
  ) | 14 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1577 z dne 20. aprila 2023 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, in za obravnavo teh pozicij za namene regulativnih zahtev glede testiranja za nazaj ter zahteve po pripisu dobičkov in izgub v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1578 z dne 20. aprila 2023 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev zahtev za notranjo metodologijo ali zunanje vire, ki se uporabljajo v okviru notranjega modela tveganja neplačila za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu (
  1
  )

1

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1579 z dne 31. julija 2023 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s statistiko kmetijskih cen (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 1.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 193/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1577

z dne 20. aprila 2023

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, in za obravnavo teh pozicij za namene regulativnih zahtev glede testiranja za nazaj ter zahteve po pripisu dobičkov in izgub v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 325(9), tretji pododstavek, člena 325bf(9), tretji pododstavek, ter člena 325bg(4), tretji pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju različnih meril vrednosti, ki se uporabljajo za pozicije iz netrgovalne knjige, je treba določiti, ali bi morale institucije uporabiti računovodsko ali pošteno vrednost teh pozicij kot podlago za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, blagovnemu tveganju ali obojemu, opravljen v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom ali alternativnim pristopom notranjih modelov iz dela 3, naslov IV, poglavje 1a oziroma poglavje 1b, Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju različnih meril vrednosti, ki se uporabljajo za pozicije iz netrgovalne knjige, je treba določiti, ali bi morale institucije uporabiti računovodsko ali pošteno vrednost teh pozicij kot podlago za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, blagovnemu tveganju ali obojemu, opravljen v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom ali alternativnim pristopom notranjih modelov iz dela 3, naslov IV, poglavje 1a oziroma poglavje 1b, Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (2) | Ker na vrednost pozicij iz netrgovalne knjige ne vplivajo le dejavniki tržnega tveganja, se od institucij ne bi smelo zahtevati, da dnevno vrednotijo te pozicije za izračun kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom. Namesto tega bi morale institucije v vrednosti tistih pozicij, ki se uporabljajo kot podlaga za izračun, upoštevati samo tiste spremembe, ki so povezane s sestavinami valutnega tveganja teh pozicij. |
| --- | --- |

(2)

Ker na vrednost pozicij iz netrgovalne knjige ne vplivajo le dejavniki tržnega tveganja, se od institucij ne bi smelo zahtevati, da dnevno vrednotijo te pozicije za izračun kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom. Namesto tega bi morale institucije v vrednosti tistih pozicij, ki se uporabljajo kot podlaga za izračun, upoštevati samo tiste spremembe, ki so povezane s sestavinami valutnega tveganja teh pozicij.

| (3) | Za zagotovitev skladnosti z računovodskimi praksami bi morale institucije kot podlago za izračun kapitalske zahteve za valutno tveganje v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom uporabiti zadnjo razpoložljivo računovodsko vrednost pozicije iz netrgovalne knjige. Vendar se poštena vrednost teh pozicij prav tako šteje za primerno podlago za izračun kapitalskih zahtev. Zato bi moralo biti institucijam dovoljeno, da namesto zadnje razpoložljive računovodske vrednosti kot podlago za ta izračun uporabijo pošteno vrednost, če vse svoje pozicije iz netrgovalne knjige vsaj vsako četrtletje izmerijo po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev skladnosti z računovodskimi praksami bi morale institucije kot podlago za izračun kapitalske zahteve za valutno tveganje v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom uporabiti zadnjo razpoložljivo računovodsko vrednost pozicije iz netrgovalne knjige. Vendar se poštena vrednost teh pozicij prav tako šteje za primerno podlago za izračun kapitalskih zahtev. Zato bi moralo biti institucijam dovoljeno, da namesto zadnje razpoložljive računovodske vrednosti kot podlago za ta izračun uporabijo pošteno vrednost, če vse svoje pozicije iz netrgovalne knjige vsaj vsako četrtletje izmerijo po pošteni vrednosti.

| (4) | Da bi omejili morebitno napačno prikazovanje valutnega tveganja v netrgovalni knjigi, bi bilo treba od institucij zahtevati, da podlago, uporabljeno za odražanje sprememb dejavnikov valutnega tveganja, posodabljajo mesečno. Ta zahteva je sorazmerna, zlasti v primerjavi z zahtevo, da morajo institucije v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov dejavnike valutnega tveganja posodabljati dnevno. |
| --- | --- |

(4)

Da bi omejili morebitno napačno prikazovanje valutnega tveganja v netrgovalni knjigi, bi bilo treba od institucij zahtevati, da podlago, uporabljeno za odražanje sprememb dejavnikov valutnega tveganja, posodabljajo mesečno. Ta zahteva je sorazmerna, zlasti v primerjavi z zahtevo, da morajo institucije v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov dejavnike valutnega tveganja posodabljati dnevno.

| (5) | Glede na to, da lahko nekatere pozicije v tujih valutah v netrgovalni knjigi izhajajo iz nedenarnih postavk, katerih vrednost ni posodobljena na vsak datum poročanja, da bi odražala spremembe menjalnega tečaja, je treba za te postavke določiti posebno obravnavo za uskladitev izračuna kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu z metodo na podlagi občutljivosti iz dela 3, naslov IV, poglavje 1a, oddelek 2, Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da lahko nekatere pozicije v tujih valutah v netrgovalni knjigi izhajajo iz nedenarnih postavk, katerih vrednost ni posodobljena na vsak datum poročanja, da bi odražala spremembe menjalnega tečaja, je treba za te postavke določiti posebno obravnavo za uskladitev izračuna kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu z metodo na podlagi občutljivosti iz dela 3, naslov IV, poglavje 1a, oddelek 2, Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (6) | V skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi morajo institucije za izračun kapitalskih zahtev na splošno meriti svoje finančne instrumente, izpostavljene blagovnemu tveganju, po pošteni vrednosti. Kadar pa ima institucija fizično v lasti blago in poštene vrednosti te pozicije ne uporablja za računovodske namene, bi bilo treba pošteno vrednost te pozicije uporabiti kot podlago za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, saj zagotavlja natančno in enostavno izvajanje alternativnega standardiziranega pristopa. Poleg tega uporaba poštene vrednosti kot podlage institucijam omogoča, da natančno pripoznajo varovanja pred tveganjem in učinke razpršitve med pozicijami v netrgovalni knjigi in pozicijami v trgovalni knjigi. Ta podlaga bi se morala posodabljati mesečno, s čimer bi se zagotovil sorazmeren pristop, zlasti v primerjavi z zahtevo, da morajo institucije v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov dejavnike blagovnega tveganja posodabljati dnevno. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi morajo institucije za izračun kapitalskih zahtev na splošno meriti svoje finančne instrumente, izpostavljene blagovnemu tveganju, po pošteni vrednosti. Kadar pa ima institucija fizično v lasti blago in poštene vrednosti te pozicije ne uporablja za računovodske namene, bi bilo treba pošteno vrednost te pozicije uporabiti kot podlago za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, saj zagotavlja natančno in enostavno izvajanje alternativnega standardiziranega pristopa. Poleg tega uporaba poštene vrednosti kot podlage institucijam omogoča, da natančno pripoznajo varovanja pred tveganjem in učinke razpršitve med pozicijami v netrgovalni knjigi in pozicijami v trgovalni knjigi. Ta podlaga bi se morala posodabljati mesečno, s čimer bi se zagotovil sorazmeren pristop, zlasti v primerjavi z zahtevo, da morajo institucije v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov dejavnike blagovnega tveganja posodabljati dnevno.

| (7) | Splošni regulativni okvir za vrednotenje pozicij v netrgovalni knjigi, izpostavljenih valutnemu ali blagovnemu tveganju, v skladu z alternativnim pristopom notranjih modelov bi bilo treba uskladiti z regulativnim okvirom v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom, saj bi lahko obstajale trgovalne enote, pri katerih se kapitalizacija za pozicije v enem četrtletju določa z alternativnim standardiziranim pristopom, v drugem četrtletju pa z alternativnim pristopom notranjih modelov. Vendar je treba določiti, da je v nasprotju z alternativnim standardiziranim pristopom pri alternativnem pristopu notranjih modelov potreben izračun dnevnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Splošni regulativni okvir za vrednotenje pozicij v netrgovalni knjigi, izpostavljenih valutnemu ali blagovnemu tveganju, v skladu z alternativnim pristopom notranjih modelov bi bilo treba uskladiti z regulativnim okvirom v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom, saj bi lahko obstajale trgovalne enote, pri katerih se kapitalizacija za pozicije v enem četrtletju določa z alternativnim standardiziranim pristopom, v drugem četrtletju pa z alternativnim pristopom notranjih modelov. Vendar je treba določiti, da je v nasprotju z alternativnim standardiziranim pristopom pri alternativnem pristopu notranjih modelov potreben izračun dnevnih podatkov.

| (8) | Za namene testiranja za nazaj ter zahteve po pripisu dobičkov in izgub iz členov 325bf in 325bg Uredbe (EU) št. 575/2013 v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov je treba določiti, kako morajo institucije izračunati dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja, zlasti v zvezi z vrednostjo njihovih pozicij iz netrgovalne knjige. Zato je treba za obravnavo posebnih značilnosti pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, določiti, kako bi bilo treba za te pozicije uporabljati Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/2059 (2). |
| --- | --- |

(8)

Za namene testiranja za nazaj ter zahteve po pripisu dobičkov in izgub iz členov 325bf in 325bg Uredbe (EU) št. 575/2013 v okviru alternativnega pristopa notranjih modelov je treba določiti, kako morajo institucije izračunati dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja, zlasti v zvezi z vrednostjo njihovih pozicij iz netrgovalne knjige. Zato je treba za obravnavo posebnih značilnosti pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju, določiti, kako bi bilo treba za te pozicije uporabljati Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/2059 (2).

| (9) | Za zagotovitev skladnosti s tveganji, zajetimi v modelu za merjenje tveganj, bi morale dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja na splošno odražati le spremembe, povezane z dejavniki tržnega tveganja. Ker pa bi bilo morda zahtevno osamiti spremembe, povezane z valutnim in blagovnim tveganjem, za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet blagovnega tveganja, in pozicije iz netrgovalne knjige, ki se ne spreminjajo premo sorazmerno z gibanjem menjalnega tečaja, bi moralo biti institucijam dovoljeno, da v dejanskih in hipotetičnih spremembah vrednosti portfelja odražajo spremembe, povezane z vsemi sestavinami, ki določajo vrednost teh pozicij iz netrgovalne knjige. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev skladnosti s tveganji, zajetimi v modelu za merjenje tveganj, bi morale dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja na splošno odražati le spremembe, povezane z dejavniki tržnega tveganja. Ker pa bi bilo morda zahtevno osamiti spremembe, povezane z valutnim in blagovnim tveganjem, za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so predmet blagovnega tveganja, in pozicije iz netrgovalne knjige, ki se ne spreminjajo premo sorazmerno z gibanjem menjalnega tečaja, bi moralo biti institucijam dovoljeno, da v dejanskih in hipotetičnih spremembah vrednosti portfelja odražajo spremembe, povezane z vsemi sestavinami, ki določajo vrednost teh pozicij iz netrgovalne knjige.

| (10) | Določbe te uredbe so tesno povezane, saj se vse nanašajo na obravnavo pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, blagovnemu tveganju ali obojemu. Za zagotovitev skladnosti med temi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, ter za olajšanje dostopa in celovitega pregleda nad določbami za osebe, za katere veljajo obveznosti iz njih, je primerno vse določbe vključiti v eno samo uredbo. |
| --- | --- |

(10)

Določbe te uredbe so tesno povezane, saj se vse nanašajo na obravnavo pozicij iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, blagovnemu tveganju ali obojemu. Za zagotovitev skladnosti med temi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, ter za olajšanje dostopa in celovitega pregleda nad določbami za osebe, za katere veljajo obveznosti iz njih, je primerno vse določbe vključiti v eno samo uredbo.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (12) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(12)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom

1.   Institucije pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, z metodo na podlagi občutljivosti v skladu z delom 3, naslov IV, poglavje 1a, oddelek 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 kot podlago uporabijo zadnjo razpoložljivo računovodsko vrednost teh pozicij.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko institucije uporabijo zadnjo razpoložljivo pošteno vrednost pozicije iz netrgovalne knjige, ki je izpostavljena valutnemu tveganju, če vse svoje pozicije iz netrgovalne knjige vsaj vsako četrtletje izmerijo po pošteni vrednosti. Kadar institucije uporabljajo to odstopanje, ga dosledno uporabljajo za vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju.

3.   Institucije posodobijo zadnjo razpoložljivo vrednost, ki se uporablja kot podlaga za izračun kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu z odstavkoma 1 in 2, vsaj enkrat mesečno, tako da upoštevajo spremembe vrednosti dejavnikov valutnega tveganja.

4.   Institucije valuto denominacije postavke določijo kot tujo valuto, katere depreciacija v razmerju do njihove valute poročanja bi povzročila največjo oslabitev postavke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | postavka se ne meri po pošteni vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

postavka se ne meri po pošteni vrednosti;

| (b) | postavka je izpostavljena tveganju oslabitve zaradi valutnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

postavka je izpostavljena tveganju oslabitve zaradi valutnega tveganja;

| (c) | knjigovodska vrednost postavke ni posodobljena na vsak datum poročanja, da bi odražala spremembe menjalnega tečaja med tujo valuto in valuto poročanja. |
| --- | --- |

(c)

knjigovodska vrednost postavke ni posodobljena na vsak datum poročanja, da bi odražala spremembe menjalnega tečaja med tujo valuto in valuto poročanja.

Kadar institucije izračunajo kapitalske zahteve za tržno tveganje na konsolidirani podlagi, valuto denominacije postavke določijo kot valuto poročanja institucije, ki pripozna to postavko v svojem posameznem računovodskem izkazu, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | postavka se ne meri po pošteni vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

postavka se ne meri po pošteni vrednosti;

| (b) | postavka je izpostavljena tveganju oslabitve zaradi valutnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

postavka je izpostavljena tveganju oslabitve zaradi valutnega tveganja;

| (c) | valuta poročanja institucije se razlikuje od valute poročanja institucije, ki pripozna postavko v svojem posameznem računovodskem izkazu; |
| --- | --- |

(c)

valuta poročanja institucije se razlikuje od valute poročanja institucije, ki pripozna postavko v svojem posameznem računovodskem izkazu;

| (d) | knjigovodska vrednost postavke ni posodobljena na vsak datum poročanja, da bi odražala spremembe menjalnega tečaja med tujo valuto in valuto poročanja institucije, ki pripozna postavko v svojem posameznem računovodskem izkazu. |
| --- | --- |

(d)

knjigovodska vrednost postavke ni posodobljena na vsak datum poročanja, da bi odražala spremembe menjalnega tečaja med tujo valuto in valuto poročanja institucije, ki pripozna postavko v svojem posameznem računovodskem izkazu.

5.   Vrednost občutljivosti delta valutnega tveganja, izračunana v skladu s členom 325r(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ustreza postavkam iz odstavka 4 tega člena, je enaka vrednosti, ki jo imajo te postavke v valuti denominacije, določeni v skladu z navedenim odstavkom, pomnoženi s promptnim menjalnim tečajem med valuto denominacije in valuto poročanja institucije.

Člen 2

Izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene blagovnemu tveganju, v skladu z alternativnim standardiziranim pristopom

Institucije pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene blagovnemu tveganju, z metodo na podlagi občutljivosti v skladu z delom 3, naslov IV, poglavje 1a, oddelek 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 kot podlago uporabijo zadnjo razpoložljivo pošteno vrednost teh pozicij.

Institucije izmerijo te pozicije po pošteni vrednosti vsaj enkrat mesečno.

Člen 3

Izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, v skladu z alternativnim pristopom notranjih modelov

1.   Institucije pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, v skladu z alternativnim pristopom notranjih modelov iz dela 3, naslov IV, poglavje 1b, Uredbe (EU) št. 575/2013 kot podlago uporabijo zadnjo razpoložljivo računovodsko vrednost teh pozicij.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko institucije uporabijo zadnjo razpoložljivo pošteno vrednost pozicije iz netrgovalne knjige, ki je izpostavljena valutnemu tveganju, če vse svoje pozicije iz netrgovalne knjige vsaj vsako četrtletje izmerijo po pošteni vrednosti. Kadar institucije uporabljajo to odstopanje, ga dosledno uporabljajo za vse pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju.

3.   Institucije posodobijo zadnjo razpoložljivo vrednost, ki se uporablja kot podlaga za izračun kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu z odstavkoma 1 in 2, enkrat dnevno, tako da upoštevajo spremembe vrednosti dejavnikov valutnega tveganja.

4.   Pri dnevnem posodabljanju zadnje razpoložljive vrednosti pozicije iz netrgovalne knjige institucije za pozicijo, za katero so uporabile odstopanje iz člena 5(1), drugi pododstavek, posodobijo vrednost vseh dejavnikov tveganja.

5.   Institucije pri izračunu mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb Uredbe (EU) št. 575/2013 in mere tveganja za stresni scenarij iz člena 325bk navedene uredbe v zvezi s pozicijami iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu tveganju, uporabijo scenarije prihodnjih šokov oziroma ekstremne scenarije prihodnjega šoka samo za dejavnike tveganja, ki spadajo v širšo kategorijo dejavnikov valutnega tveganja iz člena 325bd(1) navedene uredbe.

6.   Institucije v svojem modelu za merjenje tveganj zajamejo tveganje oslabitve zaradi sprememb ustreznih menjalnih tečajev, ki izhaja iz postavk, ki so predmet tega tveganja, kadar se te postavke ne merijo po pošteni vrednosti in njihove računovodske vrednosti niso posodobljene na vsak datum poročanja, da bi odražale spremembe menjalnega tečaja med tujo valuto in valuto poročanja institucije, ki pripozna postavko v svojem posameznem računovodskem izkazu.

Člen 4

Izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene blagovnemu tveganju ali tako blagovnemu kot valutnemu tveganju, v skladu z alternativnim pristopom notranjih modelov

1.   Institucije pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene bodisi blagovnemu tveganju bodisi tako blagovnemu kot valutnemu tveganju, v skladu z alternativnim pristopom notranjih modelov iz dela 3, naslov IV, poglavje 1b, Uredbe (EU) št. 575/2013 kot podlago uporabijo zadnjo razpoložljivo pošteno vrednost teh pozicij. Institucije dnevno merijo te pozicije po pošteni vrednosti.

2.   V zvezi s pozicijami iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene samo blagovnemu tveganju, institucije pri izračunu mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb Uredbe (EU) št. 575/2013 ali mere tveganja za stresni scenarij iz člena 325bk navedene uredbe uporabijo scenarije prihodnjih šokov oziroma ekstremne scenarije prihodnjega šoka samo za dejavnike tveganja, ki spadajo v širšo kategorijo dejavnikov blagovnega tveganja iz člena 325bd(1) navedene uredbe.

3.   V zvezi z s pozicijami iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene blagovnemu in valutnemu tveganju, institucije pri izračunu mere tveganja pričakovanega primanjkljaja iz člena 325bb Uredbe (EU) št. 575/2013 ali mere tveganja za stresni scenarij iz člena 325bk navedene uredbe uporabijo scenarije prihodnjih šokov oziroma ekstremne scenarije prihodnjega šoka za dejavnike tveganja, ki spadajo v širši kategoriji dejavnikov blagovnega ali valutnega tveganja iz člena 325bd(1) navedene uredbe.

Člen 5

Izračun hipotetičnih in dejanskih sprememb vrednosti portfelja, povezanih s pozicijami iz netrgovalne knjige, ki so izpostavljene valutnemu ali blagovnemu tveganju ali tako blagovnemu kot valutnemu tveganju, v skladu s členom 325bf in členom 325bg Uredbe (EU) št. 575/2013

1.   Z odstopanjem od členov 1 do 4 Delegirane uredbe (EU) 2022/2059 institucije, ki izračunavajo hipotetične in dejanske spremembe vrednosti portfelja iz členov 325bf in 325bg Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s pozicijo iz netrgovalne knjige, ki je izpostavljena valutnemu tveganju, izračunajo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige na koncu dneva po izračunu tvegane vrednosti iz člena 325bf navedene uredbe z uporabo vrednosti te pozicije iz netrgovalne knjige s konca prejšnjega dne in posodobitvijo sestavine, ki odraža valutno tveganje te pozicije.

Kadar se vrednost pozicije iz netrgovalne knjige ne spreminja premo sorazmerno z gibanjem menjalnega tečaja, ki velja zanjo, lahko institucije izračunajo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige na koncu dneva po izračunu tvegane vrednosti iz člena 325bf Uredbe (EU) št. 575/2013 z uporabo vrednosti te pozicije iz netrgovalne knjige s konca prejšnjega dne in posodobitvijo vseh sestavin, ki jih institucija uporablja za vrednotenje te pozicije iz netrgovalne knjige.

Kadar institucije uporabljajo drugi pododstavek, ga dosledno uporabljajo za vse pozicije v trgovalni enoti, ki se ne spreminjajo premo sorazmerno z gibanjem menjalnega tečaja, ki velja za te pozicije.

2.   Z odstopanjem od členov 1 do 4 Delegirane uredbe (EU) 2022/2059 institucije, ki izračunavajo hipotetične in dejanske spremembe vrednosti portfelja iz členov 325bf in 325bg Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s pozicijo iz netrgovalne knjige, ki je izpostavljena blagovnemu ali tako blagovnemu kot valutnemu tveganju, izračunajo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige na koncu dneva po izračunu tvegane vrednosti iz člena 325bf navedene uredbe v skladu z eno od naslednjih metod:

| (a) | institucije uporabijo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige s konca prejšnjega dne in posodobijo samo sestavine, ki odražajo valutno in blagovno tveganje; |
| --- | --- |

(a)

institucije uporabijo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige s konca prejšnjega dne in posodobijo samo sestavine, ki odražajo valutno in blagovno tveganje;

| (b) | institucije uporabijo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige s konca prejšnjega dne in posodobijo vse sestavine, ki jih institucija uporablja za vrednotenje te pozicije iz netrgovalne knjige. |
| --- | --- |

(b)

institucije uporabijo vrednost te pozicije iz netrgovalne knjige s konca prejšnjega dne in posodobijo vse sestavine, ki jih institucija uporablja za vrednotenje te pozicije iz netrgovalne knjige.

Kadar institucije uporabljajo prvi pododstavek, ga dosledno uporabljajo za vse pozicije v trgovalni enoti, ki so izpostavljene blagovnemu tveganju.

3.   Institucije uporabljajo odstavka 1 in 2 samo za pozicije iz netrgovalne knjige, ki so vključene tako v portfelj na dan izračuna tvegane vrednosti iz člena 325bf Uredbe (EU) št. 575/2013 kot v portfelj na dan po izračunu navedene tvegane vrednosti.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2059 z dne 14. junija 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo tehnične podrobnosti testiranja za nazaj ter zahteve po pripisu dobičkov in izgub v skladu s členoma 325bf in 325bg Uredbe (EU) št. 575/2013 (UL L 276, 26.10.2022, str. 47).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

3

---

| 1.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 193/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 193/7

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1578

z dne 20. aprila 2023

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev zahtev za notranjo metodologijo ali zunanje vire, ki se uporabljajo v okviru notranjega modela tveganja neplačila za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti člena 325bp(12), tretji pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 325bp(5), točka (e), in členom 325bp(6), točka (d), Uredbe (EU) št. 575/2013 se od institucij, ki jim ni bilo izdano dovoljenje za ocenjevanje verjetnosti neplačila ali izgub ob neplačilu v skladu z delom 3, naslov II, poglavje 3, oddelek 1, navedene uredbe za namene izračuna kapitalske zahteve za kreditno tveganje, zahteva, da za namene izračuna kapitalske zahteve za tržno tveganje iz člena 325bl navedene uredbe razvijejo notranjo metodologijo ali uporabijo zunanje vire za oceno teh verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu. Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse institucije v Uniji, bi morale biti zahteve za tako notranjo metodologijo enake tistim, ki se uporabljajo za metodologije, ki jih uporabljajo institucije, ki jim je bilo dovoljeno ocenjevati verjetnost neplačila ali izgube ob neplačilu v skladu z delom 3, naslov II, poglavje 3, navedene uredbe. Možni pa so primeri, v katerih se institucije pri izračunu kapitalske zahteve za tržno tveganje zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov ali nesorazmernega napora, ki je potreben, ne morejo zanašati na zunanje vire podatkov ali razumno uporabljati svojih modelov v skladu z zahtevami iz dela 3, naslov II, poglavje 3, navedene uredbe. Zato je treba določiti posebne zahteve, ki omogočajo, da notranja metodologija institucij, ki se uporablja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, ali njeni deli ustrezno zajemajo vse take primere. Te posebne zahteve bi morale zagotoviti preudarne rezultate. Hkrati bi morale te zahteve izpolnjevati posebne potrebe v smislu pravočasnosti in prožnosti, vključno s primeri, ko so pozicije za nekatere izdajatelje premajhne, da bi bila potrebna zapletena metodologija, zato je enostavnejša metodologija primernejša. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 325bp(5), točka (e), in členom 325bp(6), točka (d), Uredbe (EU) št. 575/2013 se od institucij, ki jim ni bilo izdano dovoljenje za ocenjevanje verjetnosti neplačila ali izgub ob neplačilu v skladu z delom 3, naslov II, poglavje 3, oddelek 1, navedene uredbe za namene izračuna kapitalske zahteve za kreditno tveganje, zahteva, da za namene izračuna kapitalske zahteve za tržno tveganje iz člena 325bl navedene uredbe razvijejo notranjo metodologijo ali uporabijo zunanje vire za oceno teh verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu. Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse institucije v Uniji, bi morale biti zahteve za tako notranjo metodologijo enake tistim, ki se uporabljajo za metodologije, ki jih uporabljajo institucije, ki jim je bilo dovoljeno ocenjevati verjetnost neplačila ali izgube ob neplačilu v skladu z delom 3, naslov II, poglavje 3, navedene uredbe. Možni pa so primeri, v katerih se institucije pri izračunu kapitalske zahteve za tržno tveganje zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov ali nesorazmernega napora, ki je potreben, ne morejo zanašati na zunanje vire podatkov ali razumno uporabljati svojih modelov v skladu z zahtevami iz dela 3, naslov II, poglavje 3, navedene uredbe. Zato je treba določiti posebne zahteve, ki omogočajo, da notranja metodologija institucij, ki se uporablja za izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje, ali njeni deli ustrezno zajemajo vse take primere. Te posebne zahteve bi morale zagotoviti preudarne rezultate. Hkrati bi morale te zahteve izpolnjevati posebne potrebe v smislu pravočasnosti in prožnosti, vključno s primeri, ko so pozicije za nekatere izdajatelje premajhne, da bi bila potrebna zapletena metodologija, zato je enostavnejša metodologija primernejša.

| (2) | Te posebne zahteve bi se morale uporabljati le, kadar je to potrebno, tj. samo takrat, ko se institucije ne morejo zanašati na zunanje vire podatkov ali razumno uporabljati modelov, ki izpolnjujejo zahteve iz dela 3, naslov II, poglavje 3, Uredbe (EU) št. 575/2013. Zato bi bilo treba določiti pogoje za zagotovitev, da ni drugih virov za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu ter da primeri, v katerih se institucije ne morejo zanašati na zunanje vire ali razumno uporabljati svojih modelov, ne predstavljajo čezmernega zneska njihovih portfeljev ob upoštevanju zahtev iz člena 325bn(1) navedene uredbe. Institucije bi morale te pogoje ocenjevati dovolj pogosto, da se upoštevajo morebitne spremembe, vključno s spremembami razpoložljivosti zunanjih virov podatkov, in upoštevati pogostost poročanja o kapitalskih zahtevah za tržno tveganje. |
| --- | --- |

(2)

Te posebne zahteve bi se morale uporabljati le, kadar je to potrebno, tj. samo takrat, ko se institucije ne morejo zanašati na zunanje vire podatkov ali razumno uporabljati modelov, ki izpolnjujejo zahteve iz dela 3, naslov II, poglavje 3, Uredbe (EU) št. 575/2013. Zato bi bilo treba določiti pogoje za zagotovitev, da ni drugih virov za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu ter da primeri, v katerih se institucije ne morejo zanašati na zunanje vire ali razumno uporabljati svojih modelov, ne predstavljajo čezmernega zneska njihovih portfeljev ob upoštevanju zahtev iz člena 325bn(1) navedene uredbe. Institucije bi morale te pogoje ocenjevati dovolj pogosto, da se upoštevajo morebitne spremembe, vključno s spremembami razpoložljivosti zunanjih virov podatkov, in upoštevati pogostost poročanja o kapitalskih zahtevah za tržno tveganje.

| (3) | Da bi institucije lahko upoštevale značilnosti pozicij različnih izdajateljev, vključno s pomembnostjo in obdobji posedovanja teh pozicij, bi jim bilo treba dovoliti, da za kritje teh različnih pozicij razvijejo notranje metodologije za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu, ki so sestavljene iz različnih delov. |
| --- | --- |

(3)

Da bi institucije lahko upoštevale značilnosti pozicij različnih izdajateljev, vključno s pomembnostjo in obdobji posedovanja teh pozicij, bi jim bilo treba dovoliti, da za kritje teh različnih pozicij razvijejo notranje metodologije za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu, ki so sestavljene iz različnih delov.

| (4) | Kar zadeva tveganje neplačila posameznih izdajateljev, je treba zagotoviti zadostno kapitalizacijo. Ocene verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu na podlagi notranje metodologije ali njenega dela bi morale biti zato glede na druge metodologije in vire, ki jih uporabljajo institucije, dovolj konservativne. V ta namen je treba določiti pogoje, pod katerimi bodo ocene verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu dovolj konservativne. Zlasti v primerih, ko se institucije ne morejo zanašati na zunanje vire podatkov ali razumno uporabljati svojih modelov, bi bilo treba določiti meje za vrednosti, ki jih lahko imajo ocene verjetnosti neplačila in izgube ob neplačilu. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva tveganje neplačila posameznih izdajateljev, je treba zagotoviti zadostno kapitalizacijo. Ocene verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu na podlagi notranje metodologije ali njenega dela bi morale biti zato glede na druge metodologije in vire, ki jih uporabljajo institucije, dovolj konservativne. V ta namen je treba določiti pogoje, pod katerimi bodo ocene verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu dovolj konservativne. Zlasti v primerih, ko se institucije ne morejo zanašati na zunanje vire podatkov ali razumno uporabljati svojih modelov, bi bilo treba določiti meje za vrednosti, ki jih lahko imajo ocene verjetnosti neplačila in izgube ob neplačilu.

| (5) | Institucije, ki za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu uporabljajo zunanje vire, bi morale v okviru validacije notranjega modela tveganja neplačila redno pregledovati pripravljene ocene za zagotovitev, da te ocene ostanejo ustrezne za portfelje institucij. Institucije, ki uporabljajo več kot en zunanji vir, bi morale vzpostaviti hierarhijo teh zunanjih virov, da se zagotovi splošna doslednost njihove uporabe v notranjem modelu tveganja neplačila. Poleg tega bodo institucije, ki za ocenjevanje verjetnosti neplačila uporabljajo zunanje vire, morda morale izvesti več korakov in postopkov, preden lahko pripravijo dejanske ocene verjetnosti neplačila. Zato je treba določiti zahteve za zagotovitev, da je metodologija, ki se uporablja za pripravo ocen verjetnosti neplačila iz zunanjih virov, konceptualno zanesljiva ter da zagotavlja natančne in dosledne ocene, ki niso pristranske. |
| --- | --- |

(5)

Institucije, ki za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu uporabljajo zunanje vire, bi morale v okviru validacije notranjega modela tveganja neplačila redno pregledovati pripravljene ocene za zagotovitev, da te ocene ostanejo ustrezne za portfelje institucij. Institucije, ki uporabljajo več kot en zunanji vir, bi morale vzpostaviti hierarhijo teh zunanjih virov, da se zagotovi splošna doslednost njihove uporabe v notranjem modelu tveganja neplačila. Poleg tega bodo institucije, ki za ocenjevanje verjetnosti neplačila uporabljajo zunanje vire, morda morale izvesti več korakov in postopkov, preden lahko pripravijo dejanske ocene verjetnosti neplačila. Zato je treba določiti zahteve za zagotovitev, da je metodologija, ki se uporablja za pripravo ocen verjetnosti neplačila iz zunanjih virov, konceptualno zanesljiva ter da zagotavlja natančne in dosledne ocene, ki niso pristranske.

| (6) | V skladu s členom 325bp(11) Uredbe (EU) št. 575/2013 se od institucij zahteva, da svoje notranje modele dokumentirajo tako, da so pristojnim organom njihove predpostavke glede korelacij in druge predpostavke v zvezi z modeliranjem jasno razvidne. Za pomoč pristojnim organom pri zagotavljanju skladnosti z navedeno zahtevo je treba določiti, kako se navedena splošna zahteva glede dokumentacije uporablja za notranje metodologije ali zunanje vire, ki se uporabljajo v okviru notranjega modela tveganja neplačila za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 325bp(11) Uredbe (EU) št. 575/2013 se od institucij zahteva, da svoje notranje modele dokumentirajo tako, da so pristojnim organom njihove predpostavke glede korelacij in druge predpostavke v zvezi z modeliranjem jasno razvidne. Za pomoč pristojnim organom pri zagotavljanju skladnosti z navedeno zahtevo je treba določiti, kako se navedena splošna zahteva glede dokumentacije uporablja za notranje metodologije ali zunanje vire, ki se uporabljajo v okviru notranjega modela tveganja neplačila za ocenjevanje verjetnosti neplačila in izgub ob neplačilu.

| (7) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (8) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(8)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahteve za notranjo metodologijo za ocenjevanje verjetnosti neplačila

1.   Notranja metodologija institucije ali njen del, ki se uporablja za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu s členom 325bp(5), točka (e), Uredbe (EU) št. 575/2013, izpolnjuje iste zahteve, kot se uporabljajo za metodologije, ki jih uporabljajo institucije, ki jim je bilo dovoljeno ocenjevati verjetnost neplačila ali izgube ob neplačilu v skladu z delom 3, naslov II, poglavje 3, navedene uredbe.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 notranja metodologija institucije za ocenjevanje verjetnosti neplačila ali del te metodologije izpolnjuje zahteve iz odstavka 3 ali 4, kot je ustrezno, če so za danega izdajatelja vsako četrtletje izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | za ocenjevanje verjetnosti neplačila za tega izdajatelja še niso na voljo zunanji viri, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

za ocenjevanje verjetnosti neplačila za tega izdajatelja še niso na voljo zunanji viri, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 2;

| (b) | uporaba notranje metodologije ali njenega dela, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1:






  (i) | ni možna zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov za tega izdajatelja ali |
| --- | --- | --- |

(b)

uporaba notranje metodologije ali njenega dela, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1:

(i)

ni možna zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov za tega izdajatelja ali

| (ii) | je za tega izdajatelja nesorazmerna glede na pomembnost ali obdobje posedovanja zadevnih pozicij na podlagi strategije trgovanja, sprejete za take pozicije; |
| --- | --- |

(ii)

je za tega izdajatelja nesorazmerna glede na pomembnost ali obdobje posedovanja zadevnih pozicij na podlagi strategije trgovanja, sprejete za take pozicije;

| (c) | vrednost „m“, izračunana v skladu s formulo iz odstavka 5, je kar koli od naslednjega:






  (i) | nižja ali enaka 10 %; |
| --- | --- | --- |

(c)

vrednost „m“, izračunana v skladu s formulo iz odstavka 5, je kar koli od naslednjega:

(i)

nižja ali enaka 10 %;

| (ii) | višja kot 10 % in institucija izvaja vse naslednje:






  (1) | institucija razišče, ali so na voljo dodatni zunanji viri, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 2, in te vire uporabi za zmanjšanje vrednosti „m“ na vrednost, ki je nižja ali enaka 10 %; |
| --- | --- | --- |

(ii)

višja kot 10 % in institucija izvaja vse naslednje:

(1)

institucija razišče, ali so na voljo dodatni zunanji viri, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 2, in te vire uporabi za zmanjšanje vrednosti „m“ na vrednost, ki je nižja ali enaka 10 %;

| (2) | institucija izvede analizo občutljivosti in scenarijev, da oceni kvalitativno in kvantitativno zanesljivost notranje metodologije ali njenega dela. |
| --- | --- |

(2)

institucija izvede analizo občutljivosti in scenarijev, da oceni kvalitativno in kvantitativno zanesljivost notranje metodologije ali njenega dela.

Za analizo občutljivosti iz točke (c)(ii)(2) institucija oceni občutljivost kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu s členom 325bn(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, v zvezi z vsemi pozicijami iz trgovalne knjige iz člena 325bl navedene uredbe. Institucija to stori tako, da izdajateljem, ki so v času izračuna zajeti v notranjo metodologijo ali njen del, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 3 ali 4, kot je ustrezno, dodeli en višji bonitetni razred in en nižji bonitetni razred glede na bonitetni razred, ki se uporablja za izpolnjevanje zahtev iz navedenih odstavkov.

3.   Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, se v skladu z notranjo metodologijo institucije ali njenim delom izdajatelju dodeli ocena verjetnosti neplačila, ki je enaka ali višja od višje izmed naslednjih vrednosti:

| (a) | največja verjetnost neplačila, dodeljena izdajateljem pozicij naložbenega razreda, ki spadajo na področje uporabe notranjega modela tveganja neplačila institucije in za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

največja verjetnost neplačila, dodeljena izdajateljem pozicij naložbenega razreda, ki spadajo na področje uporabe notranjega modela tveganja neplačila institucije in za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni;

| (b) | enako tehtano povprečje verjetnosti neplačila, dodeljenih izdajateljem pozicij, ki spadajo na področje uporabe notranjega modela tveganja neplačila institucije in za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

enako tehtano povprečje verjetnosti neplačila, dodeljenih izdajateljem pozicij, ki spadajo na področje uporabe notranjega modela tveganja neplačila institucije in za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni.

Za namene točke (b) lahko institucije pri izračunu enako tehtanega povprečja verjetnosti neplačila izključijo izdajatelje neplačnike, kadar lahko zagotovijo, da pogoji iz odstavka 2 za take izdajatelje neplačnike niso izpolnjeni.

4.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 in se kapitalske zahteve za tveganje neplačila z naraščanjem vrednosti verjetnosti neplačila, dodeljene določenemu izdajatelju, manjšajo, se v skladu z notranjo metodologijo institucije ali njenim delom z odstopanjem od odstavka 3 temu izdajatelju dodeli ocena verjetnosti neplačila, ki je enaka ali nižja od vrednosti, določene v skladu z odstavkom 3, točka (b).

5.   Za namene odstavka 2, točka (c), institucije izračunajo vrednost „m“ v skladu z naslednjo formulo:

Formula

pri čemer:

| DRC (celoten obseg) | = | kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 325bn(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za celoten obseg pozicij iz trgovalne knjige iz člena 325bl navedene uredbe; |
| --- | --- | --- |
| DRC (druge metodologije in zunanji viri) | = | kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 325bn(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki se nanašajo izključno na pozicije iz trgovalne knjige iz člena 325bl navedene uredbe za izdajatelje, za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni. |

DRC (celoten obseg)

=

kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 325bn(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 za celoten obseg pozicij iz trgovalne knjige iz člena 325bl navedene uredbe;

DRC (druge metodologije in zunanji viri)

=

kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 325bn(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki se nanašajo izključno na pozicije iz trgovalne knjige iz člena 325bl navedene uredbe za izdajatelje, za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni.

Člen 2

Zahteve za zunanje vire za ocenjevanje verjetnosti neplačila

1.   Institucije pri uporabi zunanjih virov za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu s členom 325bp(5), točka (e), Uredbe (EU) št. 575/2013 v skladu s členoma 325bj(2) in 325bp(7) navedene uredbe redno potrjujejo ocene verjetnosti neplačila za njihovo uporabo v notranjem modelu tveganja neplačila.

2.   Institucije pridobijo ocene verjetnosti neplačila iz zunanjih virov z uporabo metodologije, ki je konceptualno zanesljiva in izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.

3.   Institucije, ki uporabljajo več kot en zunanji vir, vzpostavijo hierarhijo teh zunanjih virov.

4.   Institucije pred uporabo najnižje vrednosti iz člena 325bp(5), točka (a), Uredbe (EU) št. 575/2013 zagotovijo, da metodologija iz odstavka 2 tega člena izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | metodologija, ki temelji na uporabljeni lestvici bonitetnih razredov dolžnika, kadar bi lahko bila ta lestvica tudi neprekinjena, zagotavlja ocene verjetnosti neplačila, ki ustrezajo veljavnemu obdobju iz člena 325bp(5), točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013 in izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (i) | ocene verjetnosti neplačila se štejejo za točne za vse bonitetne razrede dolžnika po analizi njihovega pričakovanega obsega napak pri ocenjevanju; |
| --- | --- | --- |

(a)

metodologija, ki temelji na uporabljeni lestvici bonitetnih razredov dolžnika, kadar bi lahko bila ta lestvica tudi neprekinjena, zagotavlja ocene verjetnosti neplačila, ki ustrezajo veljavnemu obdobju iz člena 325bp(5), točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013 in izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(i)

ocene verjetnosti neplačila se štejejo za točne za vse bonitetne razrede dolžnika po analizi njihovega pričakovanega obsega napak pri ocenjevanju;

| (ii) | ocene verjetnosti neplačila so po vseh bonitetnih razredih dolžnika skladne; |
| --- | --- |

(ii)

ocene verjetnosti neplačila so po vseh bonitetnih razredih dolžnika skladne;

| (iii) | ocene verjetnosti neplačila zagotavljajo smiselno razlikovanje tveganja in se strogo povečujejo z zmanjševanjem kreditne sposobnosti dolžnika; |
| --- | --- |

(iii)

ocene verjetnosti neplačila zagotavljajo smiselno razlikovanje tveganja in se strogo povečujejo z zmanjševanjem kreditne sposobnosti dolžnika;

| (iv) | vrednosti ocen verjetnosti neplačila za bonitetni razred dolžnika niso nastavljene na nič samo zato, ker za ta bonitetni razred dolžnika v preteklosti niso bila ugotovljena nobena neplačila. |
| --- | --- |

(iv)

vrednosti ocen verjetnosti neplačila za bonitetni razred dolžnika niso nastavljene na nič samo zato, ker za ta bonitetni razred dolžnika v preteklosti niso bila ugotovljena nobena neplačila.

| (b) | kadar ocene verjetnosti neplačila iz metodologije niso izpeljane v kombinaciji s tekočimi tržnimi cenami, institucije analizirajo vse razlike, ki jih opazijo med temi ocenami in ocenami, izpeljanimi v kombinaciji s tekočimi tržnimi cenami, kot je navedeno v členu 325bp(5), točka (c), Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(b)

kadar ocene verjetnosti neplačila iz metodologije niso izpeljane v kombinaciji s tekočimi tržnimi cenami, institucije analizirajo vse razlike, ki jih opazijo med temi ocenami in ocenami, izpeljanimi v kombinaciji s tekočimi tržnimi cenami, kot je navedeno v členu 325bp(5), točka (c), Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 3

Zahteve za notranjo metodologijo za ocenjevanje izgub ob neplačilu

1.   Notranja metodologija institucije ali njen del, ki se uporablja za ocenjevanje verjetnosti neplačila v skladu s členom 325bp(6), točka (e), Uredbe (EU) št. 575/2013, izpolnjuje iste zahteve, kot se uporabljajo za metodologije, ki jih uporabljajo institucije, ki jim je bilo dovoljeno ocenjevati verjetnost neplačila ali izgube ob neplačilu v skladu z delom 3, naslov II, poglavje 3, navedene uredbe.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 notranja metodologija institucije za ocenjevanje izgub ob neplačilu ali del te metodologije izpolnjuje zahteve iz odstavka 3 ali 4, kot je ustrezno, če so za dano pozicijo vsako četrtletje izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | za ocenjevanje izgub ob neplačilu za to pozicijo še niso na voljo zunanji viri, ki bi izpolnjevali zahteve iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

za ocenjevanje izgub ob neplačilu za to pozicijo še niso na voljo zunanji viri, ki bi izpolnjevali zahteve iz člena 4;

| (b) | uporaba notranje metodologije ali njenega dela, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1:






  (i) | ni možna zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov za to pozicijo; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

uporaba notranje metodologije ali njenega dela, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1:

(i)

ni možna zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov za to pozicijo; ali

| (ii) | je nesorazmerna glede na pomembnost ali obdobje posedovanja te pozicije na podlagi strategije trgovanja, sprejete za to pozicijo; |
| --- | --- |

(ii)

je nesorazmerna glede na pomembnost ali obdobje posedovanja te pozicije na podlagi strategije trgovanja, sprejete za to pozicijo;

| (c) | vrednost „m“, izračunana v skladu s formulo iz odstavka 5, je kar koli od naslednjega:






  (i) | nižja ali enaka 10 %; |
| --- | --- | --- |

(c)

vrednost „m“, izračunana v skladu s formulo iz odstavka 5, je kar koli od naslednjega:

(i)

nižja ali enaka 10 %;

| (ii) | višja od 10 % in institucija razišče, ali so na voljo dodatni zunanji viri, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 4, ter te vire uporabi za zmanjšanje vrednosti „m“ na vrednost, ki je nižja ali enaka 10 %; |
| --- | --- |

(ii)

višja od 10 % in institucija razišče, ali so na voljo dodatni zunanji viri, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 4, ter te vire uporabi za zmanjšanje vrednosti „m“ na vrednost, ki je nižja ali enaka 10 %;

3.   Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, se v skladu z notranjo metodologijo institucije ali njenim delom poziciji dodeli ocena izgube ob neplačilu, ki je enaka ali višja od:

| (a) | 75 % za pozicije v podrejenih dolžniških instrumentih; |
| --- | --- |

(a)

75 % za pozicije v podrejenih dolžniških instrumentih;

| (b) | 45 % za pozicije v nadrejenih nezavarovanih dolžniških instrumentih; |
| --- | --- |

(b)

45 % za pozicije v nadrejenih nezavarovanih dolžniških instrumentih;

| (c) | 11,25 % za pozicije v kritih obveznicah; |
| --- | --- |

(c)

11,25 % za pozicije v kritih obveznicah;

| (d) | 25 % za vse druge pozicije. |
| --- | --- |

(d)

25 % za vse druge pozicije.

4.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 in se kapitalske zahteve za tveganje neplačila z naraščanjem vrednosti izgube ob neplačilu, dodeljene dani poziciji, manjšajo, se v skladu z notranjo metodologijo institucije ali njenim delom z odstopanjem od odstavka 3 tej poziciji dodeli ocena izgube ob neplačilu, ki je enaka ali nižja od vrednosti, določenih v odstavku 3.

5.   Za namene odstavka 2, točka (c), institucije izračunajo vrednost „m“ v skladu s formulo iz člena 1(5), kadar izraz DRC (druge metodologije in zunanji viri) predstavlja kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 325bn(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki se nanašajo izključno na pozicije iz trgovalne knjige iz člena 325bl navedene uredbe, za katere pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni.

Člen 4

Zahteve za zunanje vire za ocenjevanje izgub ob neplačilu

1.   Institucije pri uporabi zunanjih virov za ocenjevanje izgub ob neplačilu v skladu s členom 325bp(6), točka (d), Uredbe (EU) št. 575/2013 v skladu s členoma 325bj(2) in 325bp(7) navedene uredbe redno potrjujejo ocene izgub ob neplačilu za njihovo uporabo v notranjem modelu tveganja neplačila.

2.   Institucije, ki uporabljajo več kot en zunanji vir, vzpostavijo hierarhijo teh zunanjih virov.

Člen 5

Dokumentacija

1.   Institucije, katerih notranja metodologija ali njen del izpolnjuje pogoje iz člena 1(2) ali člena 3(2), v zvezi z vsemi izdajatelji in pozicijami, zajetimi v navedenih členih, dokumentirajo vse naslednje:

| (a) | da za ocenjevanje verjetnosti neplačila za te izdajatelje oziroma izgube ob neplačilu za te pozicije niso na voljo zunanji viri, ki bi izpolnjevali zahteve iz člena 2 ali člena 4, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

da za ocenjevanje verjetnosti neplačila za te izdajatelje oziroma izgube ob neplačilu za te pozicije niso na voljo zunanji viri, ki bi izpolnjevali zahteve iz člena 2 ali člena 4, kot je ustrezno;

| (b) | da uporaba notranje metodologije, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(1) za ocenjevanje verjetnosti neplačila za te izdajatelje oziroma iz člena 3(1) za ocenjevanje izgub ob neplačilu za te pozicije, ne bi bila možna zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov ali da bi bila nesorazmerna glede na pomembnost ali obdobje posedovanja v skladu s strategijo trgovanja, sprejeto za te izdajatelje ali pozicije; |
| --- | --- |

(b)

da uporaba notranje metodologije, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(1) za ocenjevanje verjetnosti neplačila za te izdajatelje oziroma iz člena 3(1) za ocenjevanje izgub ob neplačilu za te pozicije, ne bi bila možna zaradi pomanjkanja vhodnih podatkov ali da bi bila nesorazmerna glede na pomembnost ali obdobje posedovanja v skladu s strategijo trgovanja, sprejeto za te izdajatelje ali pozicije;

| (c) | vrednost „m“, izračunano v skladu s formulo iz člena 1(5) in člena 3(5). |
| --- | --- |

(c)

vrednost „m“, izračunano v skladu s formulo iz člena 1(5) in člena 3(5).

2.   Institucije vodijo posodobljen popis zunanjih virov podatkov, uporabljenih za namene členov 2 in 4, ki vsebuje vse naslednje:

| (a) | opis metodologij, uporabljenih za pridobitev ocen verjetnosti neplačila iz zunanjih virov v skladu s členom 2(1) in členom 2(2); |
| --- | --- |

(a)

opis metodologij, uporabljenih za pridobitev ocen verjetnosti neplačila iz zunanjih virov v skladu s členom 2(1) in členom 2(2);

| (b) | dokumentacijo in temeljne razloge, kadar je institucija identificirala različne pogoje, informacije ali predpostavke pri obračunavanju pričakovanih kreditnih izgub in ocenah verjetnosti neplačila iz zunanjih virov za izpostavljenosti v okviru notranjega modela tveganja neplačila, za namene zagotavljanja zanesljivega upravljanja kreditnega tveganja, kot jih je odobrilo višje vodstvo; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijo in temeljne razloge, kadar je institucija identificirala različne pogoje, informacije ali predpostavke pri obračunavanju pričakovanih kreditnih izgub in ocenah verjetnosti neplačila iz zunanjih virov za izpostavljenosti v okviru notranjega modela tveganja neplačila, za namene zagotavljanja zanesljivega upravljanja kreditnega tveganja, kot jih je odobrilo višje vodstvo;

| (c) | opis metodologij, uporabljenih za pridobitev ocen izgub ob neplačilu iz zunanjih virov v skladu s členom 4(1); |
| --- | --- |

(c)

opis metodologij, uporabljenih za pridobitev ocen izgub ob neplačilu iz zunanjih virov v skladu s členom 4(1);

| (d) | rezultate validacije, izvedene v skladu s členom 2(1) in členom 4(1); |
| --- | --- |

(d)

rezultate validacije, izvedene v skladu s členom 2(1) in členom 4(1);

| (e) | hierarhijo uporabljenih zunanjih virov v skladu s členom 2(3) in členom 4(2); |
| --- | --- |

(e)

hierarhijo uporabljenih zunanjih virov v skladu s členom 2(3) in členom 4(2);

Kadar se ocene izgub ob neplačilu razlikujejo od ocen, uporabljenih v notranjih metodologijah institucij za upravljanje tveganj, in te razlike niso posledica zahtev iz člena 325bp(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, so za namene točke (a) te razlike del opisa metodologij.

Kadar se ocene izgub ob neplačilu razlikujejo od ocen, uporabljenih v notranjih metodologijah institucij za upravljanje tveganj, in te razlike niso posledica zahtev iz člena 325bp(6) Uredbe (EU) št. 575/2013, so za namene točke (c) te razlike del opisa metodologij.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V Bruslju, 20. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

---

| 1.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 193/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 193/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1579

z dne 31. julija 2023

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s statistiko kmetijskih cen

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES (1) ter zlasti členov 5(10) in 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2022/2379 vzpostavlja integrirani okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike glede kmetijskih vložkov in proizvodnje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2022/2379 vzpostavlja integrirani okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike glede kmetijskih vložkov in proizvodnje.

| (2) | Določiti je treba zahteve glede podatkov za pripravo statistike o kmetijskih vložkih in proizvodnji v zvezi s kmetijskimi cenami, da se pripravijo podatki, ki so primerljivi med državami članicami, in doseže usklajenost. |
| --- | --- |

(2)

Določiti je treba zahteve glede podatkov za pripravo statistike o kmetijskih vložkih in proizvodnji v zvezi s kmetijskimi cenami, da se pripravijo podatki, ki so primerljivi med državami članicami, in doseže usklajenost.

| (3) | V skladu s členom 5(10) Uredbe (EU) 2022/2379 se v izvedbenih aktih za opredelitev podatkovnih nizov, ki jih je treba poslati Komisiji, po potrebi določijo tehnični elementi podatkov, ki jih je treba predložiti, kot so seznam spremenljivk, opisi spremenljivk, enote opazovanja, metodološka pravila, ki jih je treba uporabiti, in roki za pošiljanje podatkov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5(10) Uredbe (EU) 2022/2379 se v izvedbenih aktih za opredelitev podatkovnih nizov, ki jih je treba poslati Komisiji, po potrebi določijo tehnični elementi podatkov, ki jih je treba predložiti, kot so seznam spremenljivk, opisi spremenljivk, enote opazovanja, metodološka pravila, ki jih je treba uporabiti, in roki za pošiljanje podatkov.

| (4) | Določiti je treba spremenljivke, za katere se zahteva regionalna razsežnost, saj je potrebna le za nekatere spremenljivke. |
| --- | --- |

(4)

Določiti je treba spremenljivke, za katere se zahteva regionalna razsežnost, saj je potrebna le za nekatere spremenljivke.

| (5) | Referenčna obdobja iz člena 9 Uredbe (EU) 2022/2379 bi bilo treba podrobneje opredeliti. |
| --- | --- |

(5)

Referenčna obdobja iz člena 9 Uredbe (EU) 2022/2379 bi bilo treba podrobneje opredeliti.

| (6) | Za pridobitev zanesljivih in primerljivih rezultatov vseh držav članic je potreben skupen metodološki okvir za pripravo statistike kmetijskih cen. |
| --- | --- |

(6)

Za pridobitev zanesljivih in primerljivih rezultatov vseh držav članic je potreben skupen metodološki okvir za pripravo statistike kmetijskih cen.

| (7) | Indeksi kmetijskih cen so potrebni izhodiščni podatki za ekonomske račune za kmetijstvo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2), zato bi morale enote opazovanja spadati na področje uporabe navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Indeksi kmetijskih cen so potrebni izhodiščni podatki za ekonomske račune za kmetijstvo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2), zato bi morale enote opazovanja spadati na področje uporabe navedene uredbe.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem, ustanovljenega na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem, ustanovljenega na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahteve glede podatkov

Države članice zagotovijo podatke na področju statistike kmetijskih cen iz člena 5(1), točka (c), Uredbe (EU) 2022/2379 v obliki zbirnih podatkovnih nizov. Podatki se pošljejo Komisiji (Eurostatu) na zahtevani geografski ravni.

Člen 2

Podatkovni nizi

| 1. | Vsebina podatkov v podatkovnih nizih je določena v:






  (a) | Prilogi I za temo (i), indeksi kmetijskih cen, za podrobni temi:






  (i) | zgodnji in doseženi indeksi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Vsebina podatkov v podatkovnih nizih je določena v:

(a)

Prilogi I za temo (i), indeksi kmetijskih cen, za podrobni temi:

(i)

zgodnji in doseženi indeksi;

| (ii) | uteži in ponastavljeni indeksi; |
| --- | --- |

(ii)

uteži in ponastavljeni indeksi;

| (b) | Prilogi II za temo (ii), absolutne cene vložkov, za podrobne teme:






  (i) | gnojila; |
| --- | --- | --- |

(b)

Prilogi II za temo (ii), absolutne cene vložkov, za podrobne teme:

(i)

gnojila;

| (ii) | krma; |
| --- | --- |

(ii)

krma;

| (iii) | energija; |
| --- | --- |

(iii)

energija;

| (c) | Prilogi III za temo (iii), cene in zakupnine kmetijskih zemljišč, za podrobni temi:






  (i) | cene kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- | --- |

(c)

Prilogi III za temo (iii), cene in zakupnine kmetijskih zemljišč, za podrobni temi:

(i)

cene kmetijskih zemljišč;

| (ii) | zakupnine kmetijskih zemljišč. |
| --- | --- |

(ii)

zakupnine kmetijskih zemljišč.

| 2. | Za vsak podatkovni niz so v oddelku I določeni:






  (a) | opis vsebine podatkov; |
| --- | --- | --- |

2.

Za vsak podatkovni niz so v oddelku I določeni:

(a)

opis vsebine podatkov;

| (b) | spremenljivke, ki jih je treba zagotoviti na nacionalni in po potrebi regionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

spremenljivke, ki jih je treba zagotoviti na nacionalni in po potrebi regionalni ravni;

| (c) | roki za pošiljanje podatkov Komisiji (Eurostatu); |
| --- | --- |

(c)

roki za pošiljanje podatkov Komisiji (Eurostatu);

| (d) | referenčna obdobja. |
| --- | --- |

(d)

referenčna obdobja.

| 3. | Za vsak podatkovni niz so v oddelku II določeni:






  (a) | opis merskih enot; |
| --- | --- | --- |

3.

Za vsak podatkovni niz so v oddelku II določeni:

(a)

opis merskih enot;

| (b) | tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami. |
| --- | --- |

(b)

tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami.

Člen 3

Metodološke specifikacije

Metodološke specifikacije za posamezne podatkovne nize iz prilog I, II in III so določene v Prilogi IV.

Člen 4

Enote opazovanja

Enote opazovanja za statistiko o temah „indeksi kmetijskih cen“ in „absolutne cene vložkov“ so enote kmetijske industrije, ki trgujejo z blagom in storitvami ali njihovimi ekvivalenti v transakcijah. Kmetijska industrija zajema kmetijska gospodarstva, skupine proizvajalcev vina in oljčnega olja ter specializirane enote, ki tem podjetjem zagotavljajo kombinacijo strojev, materiala in delovne sile za opravljanje pogodbenega dela.

Enote opazovanja za temo „cene in zakupnine kmetijskih zemljišč“ so predvsem osebe ali podjetja, ki sodelujejo pri transakcijah prodaje ali zakupa zemljišč za uporabo v kmetijstvu, vključno s ponudniki storitev.

Člen 5

Opisi

V tej uredbi se uporabljajo opisi izrazov iz Priloge V.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2025.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 315, 7.12.2022, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (UL L 33, 5.2.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

3

---

PRILOGA I

INDEKSI KMETIJSKIH CEN

PODATKOVNI NIZ 1

Indeksi kmetijskih cen

| Področje: | c. | Statistika kmetijskih cen |
| --- | --- | --- |
| Tema: | i. | Indeksi kmetijskih cen |
| Podrobne teme: | i.1 | Zgodnji in doseženi indeksi |
| | i.2 | Uteži in ponastavljeni indeksi |

Področje:

c.

Statistika kmetijskih cen

Tema:

i.

Indeksi kmetijskih cen

Podrobne teme:

i.1

Zgodnji in doseženi indeksi

i.2

Uteži in ponastavljeni indeksi

Oddelek I

Vsebina podatkov

Podatki zagotavljajo indekse kmetijskih cen, ki predstavljajo spremembe cen kmetijskih proizvodov in vložkov v državi članici v referenčnem obdobju v primerjavi z izhodiščnim letom, ter podatke, potrebne za ponastavitev teh indeksov. To so: uteži (utežne vrednosti) in ponastavljeni indeksi.

| Proizvod ali vložek | Pogostost |
| --- | --- |
| Četrtletno | Letno | Vsakih 5 let |
| Referenčno obdobje |
| 1. četrtletje | 2. četrtletje | 3. četrtletje | 4. četrtletje | Leto N | Leto B |
| Roki |
| 15. maj leta N | 15. avgust leta N | 15. november leta N | 15. februar leta N + 1 | 15. november leta N | 1. marec leta N + 1 | 15. julij leta N + 1 | 30. september leta B + 3 | 31. december leta B + 3 |
| Kmetijski proizvodi |
| | ŽITA (vključno s semeni) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Pšenica in pira | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Navadna pšenica in pira | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Trda pšenica | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rž in mešanice ozimnega žita (soržica) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Ječmen | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Krmni ječmen | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Pivovarski ječmen | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oves in mešanice poletnih vrst žita | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Koruza za zrnje | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Riž | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druga žita | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | INDUSTRIJSKE RASTLINE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oljnice in plodovi (vključno s semeni) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Seme oljne ogrščice in oljne repice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sončnice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Soja | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge oljnice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Beljakovinske rastline (vključno s semeni) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Surovi tobak | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sladkorna pesa | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druge industrijske rastline | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Predivnice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Hmelj | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge industrijske rastline: drugo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KRMNE RASTLINE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Zelena koruza | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Krmne korenovke (vključno s krmno peso) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druge krmne rastline | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Seno | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Slama | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Silaža | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge krmne rastline: drugo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ZELENJADNICE IN HORTIKULTURNI PROIZVODI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sveže zelenjadnice (vključno z melonami) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Cvetača | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Paradižnik | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge sveže zelenjadnice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Zelje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Solata | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Špinača | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kumare | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Korenje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Čebula | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svež fižol | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Sveže stročnice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svež grah | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Druge sveže zelenjadnice: drugo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rastline in cvetje | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KROMPIR (vključno s semenskim) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Krompir za prehrano | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Zgodnji krompir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Pozni krompir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Semenski krompir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Drugi krompir | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SADJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sveže sadje | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Jabolka, za presno porabo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Hruške, za presno porabo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Breskve | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Drugo sveže sadje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Češnje in višnje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Slive | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Jagode | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Oreški in suho sadje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Oreški | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Suho sadje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Drugo sveže sadje: drugo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citrusi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sladke pomaranče | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mandarine | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Limone in limete | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Drugi citrusi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sadje s subtropskih in tropskih podnebnih območij | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Grozdje | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Namizno grozdje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Drugo grozdje, sveže | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oljke | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Namizne oljke | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge oljke | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VINO | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | ZOP in ZGO | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | ZOP | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | ZGO | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vina brez ZOP in ZGO | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | OLJČNO OLJE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DRUGI RASTLINSKI PRIDELKI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem za pletarstvo | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Semena | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Drugi rastlinski pridelki: drugo | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KMETIJSKE RASTLINE SKUPAJ, vključno s sadjem in zelenjadnicami | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KMETIJSKE RASTLINE SKUPAJ, razen sadja in zelenjadnic | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| ŽIVALI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živo govedo | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Govedo, razen telet | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Teleta | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živi prašiči | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živi konji, osli, mule in mezgi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Žive ovce in koze | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Živa perutnina | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Piščanci (vrsta) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druga perutnina | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Druge živali | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Mleko ali surovo mleko | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Surovo kravje mleko | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druge vrste mleka | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Jajca | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Drugi proizvodi živalskega izvora | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| ŽIVALI SKUPAJ | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| KMETIJSKI PROIZVODI SKUPAJ, vključno s sadjem in zelenjadnicami | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KMETIJSKI PROIZVODI SKUPAJ, razen sadja in zelenjadnic | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Blago in storitve, ki se uporabljajo v kmetijstvu (vložek 1) |
| BLAGO IN STORITVE, KI SE ZDAJ UPORABLJAJO V KMETIJSTVU (VLOŽEK 1) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SEMENA IN SADIKE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ENERGIJA; MAZIVA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Električna energija | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Goriva za ogrevanje | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Pogonska goriva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Maziva in drugi energenti, razen električne energije, goriva za ogrevanje ter pogonska goriva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | GNOJILA IN SREDSTVA ZA IZBOLJŠANJE TAL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Enostavna gnojila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Dušikova gnojila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Fosfatna gnojila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kalijeva gnojila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sestavljena gnojila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Gnojila NP | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Gnojila PK | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Gnojila NPK | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druga gnojila, sredstva za izboljšanje tal | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | FITOFARMACEVTSKA SREDSTVA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Fungicidi in baktericidi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Insekticidi in akaricidi | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Druga fitofarmacevtska sredstva | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VETERINARSKI STROŠKI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ŽIVALSKA KRMA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Posamična krma | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Žita in stranski proizvodi pri mletju | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Oljne pogače | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Proizvodi živalskega izvora | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druga posamična krma | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Krmne mešanice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Krmne mešanice za teleta | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Krmne mešanice za govedo, razen telet | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Krmne mešanice za prašiče | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Krmne mešanice za perutnino | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druge krmne mešanice | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VZDRŽEVANJE STROJEV IN OPREME | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VZDRŽEVANJE STAVB | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DRUGO BLAGO IN STORITVE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Blago in storitve, ki prispevajo k naložbam v kmetijstvo (vložek 2) |
| BLAGO IN STORITVE, KI PRISPEVAJO K NALOŽBAM V KMETIJSTVO (VLOŽEK 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | STROJI IN OPREMA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | STROJI IN DRUGA OPREMA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Roto kultivatorji in druga dvokolesna oprema | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Stroji in oprema za pridelavo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Stroji in oprema za spravilo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kmetijski stroji in naprave | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kmetijski stroji in naprave za rastlinsko pridelavo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kmetijski stroji in naprave za živinorejo | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Drugi kmetijski stroji in naprave | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | PREVOZNA SREDSTVA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Traktorji | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Druga vozila | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | STAVBE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | KMETIJSKA POSLOPJA (NESTANOVANJSKA) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | DRUGA DELA, RAZEN IZBOLJŠAV ZEMLJIŠČ (DRUGE STAVBE, OBJEKTI ITD.) | QI | QI | QI | QI | – | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DRUGO | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| VLOŽEK SKUPAJ (VLOŽEK 1 + VLOŽEK 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |

Proizvod ali vložek

Pogostost

Četrtletno

Letno

Vsakih 5 let

Referenčno obdobje

1. četrtletje

2. četrtletje

3. četrtletje

4. četrtletje

Leto N

Leto B

Roki

15. maj leta N

15. avgust leta N

15. november leta N

15. februar leta N + 1

15. november leta N

1. marec leta N + 1

15. julij leta N + 1

30. september leta B + 3

31. december leta B + 3

Kmetijski proizvodi

ŽITA (vključno s semeni)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pšenica in pira

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Navadna pšenica in pira

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Trda pšenica

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rž in mešanice ozimnega žita (soržica)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ječmen

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmni ječmen

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pivovarski ječmen

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oves in mešanice poletnih vrst žita

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Koruza za zrnje

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Riž

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druga žita

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

INDUSTRIJSKE RASTLINE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oljnice in plodovi (vključno s semeni)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Seme oljne ogrščice in oljne repice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sončnice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Soja

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge oljnice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Beljakovinske rastline (vključno s semeni)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Surovi tobak

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sladkorna pesa

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge industrijske rastline

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Predivnice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Hmelj

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge industrijske rastline: drugo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KRMNE RASTLINE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Zelena koruza

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmne korenovke (vključno s krmno peso)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge krmne rastline

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Seno

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Slama

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Silaža

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge krmne rastline: drugo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZELENJADNICE IN HORTIKULTURNI PROIZVODI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sveže zelenjadnice (vključno z melonami)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Cvetača

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Paradižnik

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge sveže zelenjadnice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Zelje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Solata

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Špinača

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kumare

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Korenje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Čebula

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svež fižol

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sveže stročnice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svež grah

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge sveže zelenjadnice: drugo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rastline in cvetje

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KROMPIR (vključno s semenskim)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krompir za prehrano

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Zgodnji krompir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pozni krompir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Semenski krompir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi krompir

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SADJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sveže sadje

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jabolka, za presno porabo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Hruške, za presno porabo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Breskve

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugo sveže sadje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Češnje in višnje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Slive

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jagode

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oreški in suho sadje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oreški

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Suho sadje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugo sveže sadje: drugo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citrusi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sladke pomaranče

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mandarine

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Limone in limete

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi citrusi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sadje s subtropskih in tropskih podnebnih območij

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Grozdje

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Namizno grozdje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugo grozdje, sveže

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oljke

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Namizne oljke

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge oljke

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VINO

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZOP in ZGO

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZOP

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ZGO

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vina brez ZOP in ZGO

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OLJČNO OLJE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DRUGI RASTLINSKI PRIDELKI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rastlinski materiali, ki se uporabljajo predvsem za pletarstvo

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Semena

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi rastlinski pridelki: drugo

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KMETIJSKE RASTLINE SKUPAJ, vključno s sadjem in zelenjadnicami

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KMETIJSKE RASTLINE SKUPAJ, razen sadja in zelenjadnic

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ŽIVALI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živo govedo

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Govedo, razen telet

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Teleta

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živi prašiči

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živi konji, osli, mule in mezgi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Žive ovce in koze

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Živa perutnina

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Piščanci (vrsta)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druga perutnina

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge živali

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mleko ali surovo mleko

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Surovo kravje mleko

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge vrste mleka

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jajca

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi proizvodi živalskega izvora

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ŽIVALI SKUPAJ

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KMETIJSKI PROIZVODI SKUPAJ, vključno s sadjem in zelenjadnicami

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KMETIJSKI PROIZVODI SKUPAJ, razen sadja in zelenjadnic

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Blago in storitve, ki se uporabljajo v kmetijstvu (vložek 1)

BLAGO IN STORITVE, KI SE ZDAJ UPORABLJAJO V KMETIJSTVU (VLOŽEK 1)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SEMENA IN SADIKE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ENERGIJA; MAZIVA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Električna energija

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Goriva za ogrevanje

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pogonska goriva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maziva in drugi energenti, razen električne energije, goriva za ogrevanje ter pogonska goriva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

GNOJILA IN SREDSTVA ZA IZBOLJŠANJE TAL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Enostavna gnojila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dušikova gnojila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fosfatna gnojila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kalijeva gnojila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sestavljena gnojila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Gnojila NP

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Gnojila PK

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Gnojila NPK

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druga gnojila, sredstva za izboljšanje tal

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

FITOFARMACEVTSKA SREDSTVA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fungicidi in baktericidi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Insekticidi in akaricidi

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druga fitofarmacevtska sredstva

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VETERINARSKI STROŠKI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ŽIVALSKA KRMA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Posamična krma

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Žita in stranski proizvodi pri mletju

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oljne pogače

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Proizvodi živalskega izvora

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druga posamična krma

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmne mešanice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmne mešanice za teleta

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmne mešanice za govedo, razen telet

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmne mešanice za prašiče

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Krmne mešanice za perutnino

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druge krmne mešanice

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VZDRŽEVANJE STROJEV IN OPREME

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VZDRŽEVANJE STAVB

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DRUGO BLAGO IN STORITVE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Blago in storitve, ki prispevajo k naložbam v kmetijstvo (vložek 2)

BLAGO IN STORITVE, KI PRISPEVAJO K NALOŽBAM V KMETIJSTVO (VLOŽEK 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

STROJI IN OPREMA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

STROJI IN DRUGA OPREMA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Roto kultivatorji in druga dvokolesna oprema

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Stroji in oprema za pridelavo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Stroji in oprema za spravilo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kmetijski stroji in naprave

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kmetijski stroji in naprave za rastlinsko pridelavo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kmetijski stroji in naprave za živinorejo

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Drugi kmetijski stroji in naprave

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PREVOZNA SREDSTVA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Traktorji

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Druga vozila

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

STAVBE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KMETIJSKA POSLOPJA (NESTANOVANJSKA)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DRUGA DELA, RAZEN IZBOLJŠAV ZEMLJIŠČ (DRUGE STAVBE, OBJEKTI ITD.)

QI

QI

QI

QI

–

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DRUGO

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VLOŽEK SKUPAJ (VLOŽEK 1 + VLOŽEK 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

| N | : | koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki |
| --- | --- | --- |
| B | : | izhodiščno leto |
| AI | : | letni indeksi, B = 100 |
| QI | : | četrtletni indeksi, B = 100 |
| AW | : | letne utežne vrednosti (v milijonih nacionalne valute) |
| QW | : | četrtletne utežne vrednosti (v milijonih nacionalne valute) |

N

:

koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki

B

:

izhodiščno leto

AI

:

letni indeksi, B = 100

QI

:

četrtletni indeksi, B = 100

AW

:

letne utežne vrednosti (v milijonih nacionalne valute)

QW

:

četrtletne utežne vrednosti (v milijonih nacionalne valute)

| Geografska raven | : | nacionalna raven |
| --- | --- | --- |

Geografska raven

:

nacionalna raven

Oddelek II

Opis merskih enot

Indeksi kmetijskih cen: indeks, ki je za izhodiščno leto določen na 100

Utežne vrednosti: v milijonih nacionalne valute.

Tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami

Podrobne metodološke specifikacije, ki jih je treba uporabiti, so navedene v Prilogi IV.

Letni indeks kategorije je tehtano povprečje štirih ustreznih četrtletnih indeksov iste kategorije. Za določitev tega rezultata se uporabljajo četrtletne utežne vrednosti.

Zbirni indeksi izhajajo iz tehtanega povprečja podrobnejših indeksov na naslednji ravni razvrstitve, kot je uteženo z njihovimi utežnimi vrednostmi.

Indeksi se ponastavijo vsakih pet let, da se lahko indeksi kmetijskih cen ponovno izračunajo glede na cene in utežne vrednosti novega izhodiščnega leta (leto, ki se konča z 0 ali 5).

---

PRILOGA II

ABSOLUTNE CENE VLOŽKOV

PODATKOVNI NIZ 1

Gnojila

| Področje: | c. | Statistika kmetijskih cen |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii. | Absolutne cene vložkov |
| Podrobna tema: | ii.1 | Gnojila |

Področje:

c.

Statistika kmetijskih cen

Tema:

ii.

Absolutne cene vložkov

Podrobna tema:

ii.1

Gnojila

Oddelek I

Vsebina podatkov

Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene gnojil in z njimi povezane utežne vrednosti države.

| Gnojilo in oblika | Rok |
| --- | --- |
| 31. maj leta N +1 | 31. december leta B + 1 |
| Dušikova gnojila | | | |
| | Amonijev sulfat, 16–26 % (AS) | Zrna | AP | AW |
| Kristaliziran | AP | AW |
| | Kalcijev amonijev nitrat, 22–32 % (CAN) | Vse oblike | AP | AW |
| | Amonijev nitrat (AN), 28–38 % | Zrna | AP | AW |
| | Amonijev nitrat (AN-24S), 20–30 % N + S | Zrna | AP | AW |
| | Sečnina (AUS), 46 % | Zrna | AP | AW |
| Kristali | AP | AW |
| | Sečnina in amonijev nitrat (UAN), 27–37 % | Raztopina | AP | AW |
| | Sečnina in amonijev nitrat + S (UAN-26S), 22–32 % N + S | Raztopina | AP | AW |
| Fosfatna gnojila | | | |
| | Enojni superfosfat (SSP), pod 25 % | Vse oblike | AP | AW |
| | Trojni superfosfat (TSP), nad 40 % | Vse oblike | AP | AW |
| Kalijeva gnojila | | | |
| | Kalijev klorid (KCl), 55–65 % | Zrna/strjen | AP | AW |
| Kristali | AP | AW |
| | Kalijev sulfat (K2SO4), 45–55 % | Vse oblike | AP | AW |

Gnojilo in oblika

Rok

31. maj leta N +1

31. december leta B + 1

Dušikova gnojila

Amonijev sulfat, 16–26 % (AS)

Zrna

AP

AW

Kristaliziran

AP

AW

Kalcijev amonijev nitrat, 22–32 % (CAN)

Vse oblike

AP

AW

Amonijev nitrat (AN), 28–38 %

Zrna

AP

AW

Amonijev nitrat (AN-24S), 20–30 % N + S

Zrna

AP

AW

Sečnina (AUS), 46 %

Zrna

AP

AW

Kristali

AP

AW

Sečnina in amonijev nitrat (UAN), 27–37 %

Raztopina

AP

AW

Sečnina in amonijev nitrat + S (UAN-26S), 22–32 % N + S

Raztopina

AP

AW

Fosfatna gnojila

Enojni superfosfat (SSP), pod 25 %

Vse oblike

AP

AW

Trojni superfosfat (TSP), nad 40 %

Vse oblike

AP

AW

Kalijeva gnojila

Kalijev klorid (KCl), 55–65 %

Zrna/strjen

AP

AW

Kristali

AP

AW

Kalijev sulfat (K2SO4), 45–55 %

Vse oblike

AP

AW

| N | : | koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki |
| --- | --- | --- |
| AP | : | povprečna letna cena (v nacionalni valuti/tono vsebnosti hranil) |
| B | : | leto, na katero se nanašajo utežne vrednosti (ki se konča z 0 ali 5) |
| AW | : | utežne vrednosti države (v milijonih nacionalne valute) |

N

:

koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki

AP

:

povprečna letna cena (v nacionalni valuti/tono vsebnosti hranil)

B

:

leto, na katero se nanašajo utežne vrednosti (ki se konča z 0 ali 5)

AW

:

utežne vrednosti države (v milijonih nacionalne valute)

| Geografska raven | : | nacionalna raven |
| --- | --- | --- |

Geografska raven

:

nacionalna raven

| Referenčno obdobje | : | koledarsko leto |
| --- | --- | --- |

Referenčno obdobje

:

koledarsko leto

Oddelek II

Opis merskih enot

Cena: v nacionalni valuti na metrično tono vsebnosti hranil v gnojilu, in sicer ekvivalenta dušika (N), fosfata (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) za dušikova, fosforna oziroma kalijeva gnojila, izračunani v skladu s splošnimi metodološkimi specifikacijami iz Priloge IV.

Utežne vrednosti države: v milijonih nacionalne valute.

Tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami

Cene se nanašajo na transakcije z vsaj petimi tonami gnojila, ki se brezplačno dostavi na kmetijo.

Utežne vrednosti države so nacionalne vrednosti vseh transakcij, zabeleženih za vsako gnojilo.

PODATKOVNI NIZ 2

Krma

| Področje: | c. | Statistika kmetijskih cen |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii. | Absolutne cene vložkov |
| Podrobna tema: | ii.2 | Krma |

Področje:

c.

Statistika kmetijskih cen

Tema:

ii.

Absolutne cene vložkov

Podrobna tema:

ii.2

Krma

Oddelek I

Vsebina podatkov

Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene krme in z njimi povezane utežne vrednosti države.

| Krma | Rok |
| --- | --- |
| 31. maj leta N +1 | 31. december leta B + 1 |
| Posamična krma | | |
| Krmna pšenica | AP | AW |
| Krmni ječmen | AP | AW |
| Oves | AP | AW |
| Koruza za zrnje | AP | AW |
| Pšenični otrobi | AP | AW |
| Sojina moka | AP | AW |
| Posušena pulpa sladkorne pese | AP | AW |
| Travniško seno | AP | AW |
| Sušena lucerna | AP | AW |
| Žitna slama | AP | AW |
| Tritikala | AP | AW |
| Sončnične tropine | AP | AW |
| Tropine oljne ogrščice | AP | AW |
| Melasa sladkornega trsa | AP | AW |

Krma

Rok

31. maj leta N +1

31. december leta B + 1

Posamična krma

Krmna pšenica

AP

AW

Krmni ječmen

AP

AW

Oves

AP

AW

Koruza za zrnje

AP

AW

Pšenični otrobi

AP

AW

Sojina moka

AP

AW

Posušena pulpa sladkorne pese

AP

AW

Travniško seno

AP

AW

Sušena lucerna

AP

AW

Žitna slama

AP

AW

Tritikala

AP

AW

Sončnične tropine

AP

AW

Tropine oljne ogrščice

AP

AW

Melasa sladkornega trsa

AP

AW

| N | : | koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki |
| --- | --- | --- |
| AP | : | povprečna letna cena (v nacionalni valuti) |
| B | : | leto, na katero se nanašajo utežne vrednosti (ki se konča z 0 ali 5) |
| AW | : | utežne vrednosti države (v milijonih nacionalne valute) |

N

:

koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki

AP

:

povprečna letna cena (v nacionalni valuti)

B

:

leto, na katero se nanašajo utežne vrednosti (ki se konča z 0 ali 5)

AW

:

utežne vrednosti države (v milijonih nacionalne valute)

| Geografska raven | : | nacionalna raven |
| --- | --- | --- |

Geografska raven

:

nacionalna raven

| Referenčno obdobje | : | koledarsko leto |
| --- | --- | --- |

Referenčno obdobje

:

koledarsko leto

Oddelek II

Opis merskih enot

| Povprečna letna cena: | v nacionalni valuti na metrično tono posamične krme |
| --- | --- |
| Utežne vrednosti države: | v milijonih nacionalne valute. |

Povprečna letna cena:

v nacionalni valuti na metrično tono posamične krme

Utežne vrednosti države:

v milijonih nacionalne valute.

Tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami

Cene se nanašajo na transakcije z najmanj petimi tonami krme, ki se brezplačno dostavi na kmetijo.

PODATKOVNI NIZ 3

Energija

| Področje: | c. | Statistika kmetijskih cen |
| --- | --- | --- |
| Tema: | ii. | Absolutne cene vložkov |
| Podrobna tema: | ii.3 | energija; |

Področje:

c.

Statistika kmetijskih cen

Tema:

ii.

Absolutne cene vložkov

Podrobna tema:

ii.3

energija;

Oddelek I

Vsebina podatkov

Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene energentov, ki se uporabljajo v kmetijstvu, in z njimi povezane utežne vrednosti države.

| Energent | Rok |
| --- | --- |
| 31. maj leta N +1 | 31. december leta B + 1 |
| Električna energija | AP | AW |
| Plinsko olje za ogrevanje | AP | AW |
| Ostanki kurilnega olja | AP | AW |
| Motorni bencin | AP | AW |
| Dizelsko olje | AP | AW |

Energent

Rok

31. maj leta N +1

31. december leta B + 1

Električna energija

AP

AW

Plinsko olje za ogrevanje

AP

AW

Ostanki kurilnega olja

AP

AW

Motorni bencin

AP

AW

Dizelsko olje

AP

AW

| N | : | koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki |
| --- | --- | --- |
| AP | : | povprečna letna cena |
| B | : | leto, na katero se nanašajo utežne vrednosti (ki se konča z 0 ali 5) |
| AW | : | utežne vrednosti države (v milijonih nacionalne valute) |

N

:

koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki

AP

:

povprečna letna cena

B

:

leto, na katero se nanašajo utežne vrednosti (ki se konča z 0 ali 5)

AW

:

utežne vrednosti države (v milijonih nacionalne valute)

| Referenčno obdobje | : | koledarsko leto |
| --- | --- | --- |

Referenčno obdobje

:

koledarsko leto

| Geografska raven | : | nacionalna raven |
| --- | --- | --- |

Geografska raven

:

nacionalna raven

Oddelek II

Opis merskih enot

| Električna energija: | v nacionalni valuti na 1 000  kWh |
| --- | --- |
| Druge cene energije: | v nacionalni valuti na 100 l |

Električna energija:

v nacionalni valuti na 1 000  kWh

Druge cene energije:

v nacionalni valuti na 100 l

Tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami

Podrobne metodološke specifikacije, ki jih je treba uporabiti, so navedene v Prilogi IV.

Cene se nanašajo na transakcije, pri katerih je dobava naslednja:

| — | plinsko olje za ogrevanje: v razsutem stanju, za 1 000 l; |
| --- | --- |

—

plinsko olje za ogrevanje: v razsutem stanju, za 1 000 l;

| — | ostanki kurilnega olja: v razsutem stanju, za 5 000 l; |
| --- | --- |

—

ostanki kurilnega olja: v razsutem stanju, za 5 000 l;

| — | motorni bencin: na bencinski črpalki; za majhne nakupe v razsutem stanju v posodi kupca; |
| --- | --- |

—

motorni bencin: na bencinski črpalki; za majhne nakupe v razsutem stanju v posodi kupca;

| — | dizelsko olje: v razsutem stanju v posodi kupca za najmanj 1 000 l. |
| --- | --- |

—

dizelsko olje: v razsutem stanju v posodi kupca za najmanj 1 000 l.

---

PRILOGA III

CENE IN ZAKUPNINE KMETIJSKIH ZEMLJIŠČ

PODATKOVNI NIZ 1

Cene kmetijskih zemljišč

| Področje: | c. | Statistika kmetijskih cen |
| --- | --- | --- |
| Tema: | iii. | Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč |
| Podrobna tema: | iii.1 | cene kmetijskih zemljišč; |

Področje:

c.

Statistika kmetijskih cen

Tema:

iii.

Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč

Podrobna tema:

iii.1

cene kmetijskih zemljišč;

Oddelek I

Vsebina podatkov

Podatkovni niz zajema povprečno prodajno ceno kmetijskih zemljišč, kot se odraža v transakcijah, v državi članici v referenčnem letu.

| Kategorija kmetijskih zemljišč | Rok |
| --- | --- |
| 30. september leta N + 1 |
| Orno zemljišče | AP |
| | Orno zemljišče, ki ga je mogoče namakati | AP |
| | Orno zemljišče, ki ga ni mogoče namakati | AP |
| Trajno travinje | AP |

Kategorija kmetijskih zemljišč

Rok

30. september leta N + 1

Orno zemljišče

AP

Orno zemljišče, ki ga je mogoče namakati

AP

Orno zemljišče, ki ga ni mogoče namakati

AP

Trajno travinje

AP

| N | : | koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki |
| --- | --- | --- |
| AP | : | povprečna letna cena |

N

:

koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki

AP

:

povprečna letna cena

| Referenčno obdobje | : | koledarsko leto |
| --- | --- | --- |

Referenčno obdobje

:

koledarsko leto

| Geografska raven | : | nacionalna in regionalna raven |
| --- | --- | --- |

Geografska raven

:

nacionalna in regionalna raven

Oddelek II

Opis merskih enot

Nacionalna valuta na hektar kmetijskega zemljišča.

Tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami

Dodatne tehnične zahteve, ki se uporabljajo, so zajete v podrobnih metodoloških specifikacijah v Prilogi IV.

PODATKOVNI NIZ 2

Zakupnine kmetijskih zemljišč

| Področje: | c. | Statistika kmetijskih cen |
| --- | --- | --- |
| Tema: | iii. | Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč |
| Podrobna tema: | iii.2 | zakupnine kmetijskih zemljišč. |

Področje:

c.

Statistika kmetijskih cen

Tema:

iii.

Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč

Podrobna tema:

iii.2

zakupnine kmetijskih zemljišč.

Oddelek I

Vsebina podatkov

Podatkovni niz zajema povprečno zakupno ceno kmetijskih zemljišč za koledarsko leto.

| Kategorija kmetijskih zemljišč | Rok |
| --- | --- |
| 31. december leta N + 1 |
| Orno zemljišče in trajno travinje | AR |
| | Orno zemljišče | AR |
| | Trajno travinje | AR |

Kategorija kmetijskih zemljišč

Rok

31. december leta N + 1

Orno zemljišče in trajno travinje

AR

Orno zemljišče

AR

Trajno travinje

AR

| N | : | koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki |
| --- | --- | --- |
| AR | : | povprečna letna zakupna cena |

N

:

koledarsko leto, na katero se nanašajo podatki

AR

:

povprečna letna zakupna cena

| Geografska raven | : | nacionalna in regionalna raven |
| --- | --- | --- |

Geografska raven

:

nacionalna in regionalna raven

| Referenčno obdobje | : | koledarsko leto |
| --- | --- | --- |

Referenčno obdobje

:

koledarsko leto

Oddelek II

Opis merskih enot

Nacionalna valuta na hektar kmetijskega zemljišča.

Tehnične zahteve v zvezi s spremenljivkami

Dodatne tehnične zahteve, ki se uporabljajo, so zajete v podrobnih metodoloških specifikacijah v Prilogi IV.

---

PRILOGA IV

METODOLOŠKE SPECIFIKACIJE

1.   Priprava

1.1   Priprava indeksov kmetijskih cen (API)

| 1.1.1 | Indeksi kmetijskih cen so „indeksi Laspeyresove vrste“. Tak indeks je indeks cen, s katerim se meri povprečna sprememba cen iz cene v izhodiščnem obdobju v ceno v poznejšem obdobju, pri čemer se uporabijo vrednosti (uteži) iz izhodiščnega obdobja.

  „Indeks Laspeyresove vrste“ je opredeljen kot:



  ,
  pri čemer je cena proizvoda i označena s pi, količina tega proizvoda pa s qi. Indeks primerja ceno sedanjega obdobja t in ceno izhodiščnega obdobja (0). |
| --- | --- |

1.1.1

„Indeks Laspeyresove vrste“ je opredeljen kot:

Image 1
  ,

pri čemer je cena proizvoda i označena s pi, količina tega proizvoda pa s qi. Indeks primerja ceno sedanjega obdobja t in ceno izhodiščnega obdobja (0).

| 1.1.2 | Za pripravo celotnega niza indeksov se pripravijo samo podrobni indeksi, in sicer s sklicevanjem na absolutni ceni p0 in pt. Zbirni indeksi se pripravijo na podlagi podrobnih indeksov ali že združenih indeksov. Pri tem združevanju se kot utež za izračun povprečja teh indeksov neposredno uporabi delitelj iz formule Laspeyresovega indeksa

  . Države članice pripravijo četrtletne in letne utežne vrednosti za podrobne in zbirne indekse. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Utežna vrednost zbirnega indeksa je vsota utežnih vrednosti indeksov, ki prispevajo k njemu. Utežna vrednost indeksa za eno leto je vsota njegovih utežnih vrednosti za štiri četrtletja tega leta. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo indeks kmetijskih cen za proizvode in vložke, kot je opredeljeno v Prilogi I, ob upoštevanju določb oddelka 3 te priloge. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Utežne vrednosti in cene nezahtevanih proizvodov, kot so opredeljeni v točkah 3.1.2 do 3.1.5 te priloge, se zabeležijo skupaj z utežnimi vrednostmi in cenami drugega proizvoda, ki je v Prilogi I na isti hierarhični ravni in prispeva k istemu agregatu. |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Za zmanjšanje morebitne nestanovitnosti vrednosti, sporočenih za izhodiščno leto, lahko vsaka država članica izbere daljše obdobje, če: (1) se isto obdobje uporablja za vse indekse kmetijskih cen, (2) se indeksi pripravijo in objavijo z uporabo skupnega indeksnega referenčnega obdobja (izhodiščno leto = 100) in (3) se ohrani skladnost z ekonomskimi računi za kmetijstvo. |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Indeks kmetijskih cen zajema transakcije blaga v kmetijski industriji, kot je opredeljeno v členu 4. |
| --- | --- |

1.1.7

1.2   Priprava absolutnih kmetijskih cen za potrebe na ravni EU

| 1.2.1 | Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo absolutne kmetijske cene za potrebe EU, ki zajemajo posebne vložke na področju cen energije, gnojil in krme, kot je navedeno v Prilogi II. Informacije vključujejo povprečne letne zbrane cene za izbrane vložke, vsakih pet let pa tudi njihove letne utežne vrednosti. |
| --- | --- |

1.2.1

1.3   Priprava statistike cen in zakupnin kmetijskih zemljišč

| 1.3.1 | Države članice morajo preveriti kakovost posameznih informacij, da se prepreči zajem transakcij za druge namene, razen za kmetijske, in drugih neskladnih transakcij. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Cene in zakupnine zemljišč na ravni NUTS 0 in NUTS 1 se izračunajo kot povprečja regionalnih (NUTS 2) povprečnih cen ali zakupnin, uteženih z ustreznimi površinami (NUTS 2), za vsako kategorijo zemljišč iz Priloge III. Informacije o površinah se zagotovijo z najnovejšimi podatki iz Uredbe (EU) 2018/1091 o integrirani statistiki na ravni kmetij ali katerim koli drugim primernim virom, prednostno z zajemom EU. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Cena za vrsto zemljišča, kot je navedena v Prilogi III, se ne izračuna, če ta vrsta zemljišča zajema manj kot 5 % kmetijske površine v uporabi. |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Razčlenitev ornih zemljišč se ne pripravi, če orno zemljišče, ki ga je mogoče namakati, zajema manj kot 15 % kmetijske površine v uporabi. |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | Če se cena ornega zemljišča, ki ga je mogoče namakati, bistveno ne razlikuje od cene zemljišča, ki ga ni mogoče namakati, se razčlenitev ornega zemljišča, ki ga je mogoče namakati, in ornega zemljišča, ki ga ni mogoče namakati, ne pripravi. Za bistveno razliko se šteje, kadar je cena ornega zemljišča, ki ga je mogoče namakati, več kot 50 % višja od cene ornega zemljišča, ki ga ni mogoče namakati. |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Če se cena trajnega travinja bistveno ne razlikuje od cene ornega zemljišča, se cena trajnega travinja ne izračuna. Za bistveno razliko se šteje, kadar je cena ornega zemljišča več kot 50 % višja od cene trajnega travinja. |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.3.7 | Kadar se pri razpoložljivih transakcijah ne razlikuje med zakupninami, razčlenjenimi na orno zemljišče in trajno travinje, ali kadar ni dovolj transakcij za določitev reprezentativnih specifičnih zakupnih cen, se dobljene zakupne cene ne razčlenijo na orno zemljišče in trajno travinje. |
| --- | --- |

1.3.7

| 1.3.8 | Kadar je na voljo manj kot 10 upravičenih transakcij z zemljišči, se za pripravo statistike cen in zakupnin kmetijskih zemljišč šteje, da s tem povezane statistike niso dovolj kakovostne. V takem primeru država članica o tem obvesti Komisijo. Upravičene transakcije so transakcije, odobrene za orno zemljišče in trajno travinje ter površine, ki so brez stavb ali nasadov in so namenjene za uporabo v kmetijstvu. Transakcije, odobrene med osebami, ki so sorodniki, niso upravičene. |
| --- | --- |

1.3.8

2.   Primerljivost

| 2.1.1 | Da bi se indeksi šteli za primerljive, morebitne razlike med državami članicami na vseh ravneh podrobnosti odražajo samo razlike v spremembah cen ali vzorcih prihodkov in odhodkov. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Morebitni indeksi, ki odstopajo od konceptov ali metod, opisanih v oddelku 1.1 te priloge, se štejejo za primerljive, če se v enem letu povprečno sistematično razlikujejo od indeksov, pripravljenih v skladu s koncepti in metodami, opisanimi v oddelku 1.1 te priloge, za največ 0,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

2.1.2

3.   Področje opazovanja

| 3.1.1. | Absolutne kmetijske cene, ki jih zberejo države članice za pripravo indeksa kmetijskih cen, so reprezentativne na ravni držav članic. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2 | Indeksi proizvodov, ki predstavljajo manj kot en odstotek skupne utežne vrednosti kmetijskih proizvodov države članice, in indeksi vložkov, ki predstavljajo manj kot en odstotek skupne utežne vrednosti vložkov države članice, se ne zahtevajo, razen če zanje veljajo določbe iz točke 3.1.3 ali 3.1.4. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Letni indeksi se pošljejo za proizvode in vložke, katerih vrednosti so del programa pošiljanja iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 138/2004 in se štejejo za statistično pomembne za državo članico, kot je določeno v točki 2.055 Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Vsota skupnih utežnih vrednosti nezahtevanih proizvodov, kot so opredeljene v točkah 3.1.1 in 3.1.2 te priloge, ne sme znašati več kot pet odstotkov skupnih utežnih vrednosti proizvodov države članice, za nezahtevane vložke pa ne več kot pet odstotkov skupnih utežnih vrednosti vložkov. Če vsota utežnih vrednosti za indekse, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 3.1.2 te priloge, znaša več kot pet odstotkov, lahko država članica izbere proizvode in vložke, za katere se pošljejo indeksi. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Četrtletne utežne vrednosti, povezane z indeksom proizvodov, po potrebi odražajo sezonskost, če njegova utežna vrednost znaša več kot en odstotek skupne utežne vrednosti kmetijskega proizvoda. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Države članice lahko prostovoljno pošljejo četrtletne utežne vrednosti indeksov vložkov. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Absolutne cene vložkov, ki jih države članice zberejo za potrebe EU, kot se zahteva v okviru teme „ii. Absolutne cene vložkov“, so reprezentativne za nakupe vložkov kmetijskih gospodarstev na ravni držav članic. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Državam članicam ni treba pripraviti in poslati absolutnih cen, navedenih v podatkovnem nizu 1 iz Priloge II, če njihovi nakupi predstavljajo manj kot en odstotek vseh nakupov gnojil v državi članici. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Državam članicam ni treba pripraviti in poslati absolutnih cen, navedenih v podatkovnem nizu 2 iz Priloge II, če njihovi nakupi predstavljajo manj kot en odstotek vseh nakupov krme v državi članici. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Državam članicam ni treba pripraviti in poslati absolutnih cen, navedenih v podatkovnem nizu 3 iz Priloge II, če njihovi nakupi predstavljajo manj kot en odstotek vseh nakupov energije v državi članici. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Države članice Komisijo (Eurostat) obvestijo o odstotkih iz točk 3.1.8, 3.1.9 in 3.1.10, preden pošljejo utežne vrednosti. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč, ki jih zberejo države članice, so reprezentativne na regionalni ravni (NUTS 2). Če na tej ravni ni na voljo dovolj transakcij, so zadevni podatki kljub temu del združevanja na širši geografski ravni. |
| --- | --- |

3.1.12

4.   Metodološka poročila

| 4.1.1 | V skladu s členom 10(6) Uredbe (EU) 2022/2379 države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo ločena metodološka poročila za podrobno temo „uteži in ponastavljeni indeksi“, ki vključujejo:






  — | popise virov podatkov, opredelitev in metod, uporabljenih pri pripravi indeksov kmetijskih cen; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

popise virov podatkov, opredelitev in metod, uporabljenih pri pripravi indeksov kmetijskih cen;

| — | opis priprave utežnih vrednosti za indekse kmetijskih cen, ocene in obdelave indeksov, o katerih se ne poroča v celoti, ter oceno sezonskosti. |
| --- | --- |

—

opis priprave utežnih vrednosti za indekse kmetijskih cen, ocene in obdelave indeksov, o katerih se ne poroča v celoti, ter oceno sezonskosti.

| 4.1.2 | Če država članica namerava uvesti znatno spremembo metode priprave niza ali dela statistike kmetijskih cen, Komisijo (Eurostat) obvesti o spremembi najpozneje tri mesece pred začetkom veljavnosti spremembe. V tem primeru država članica Komisiji (Eurostatu) posreduje količinsko opredelitev vpliva spremembe. |
| --- | --- |

4.1.2

5.   Priprava indeksov do leta 2028

Indeksi se bodo pripravljali na podlagi razpoložljivih utežnih vrednosti za leto 2020 do konca ponastavitve indeksov leta 2025 (31. decembra 2028).

---

PRILOGA V

OPISI

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „kmetijski proizvajalec“ pomeni kmetijska gospodarstva ali druga podjetja, ki prispevajo h kmetijski industriji, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 138/2004; |
| --- | --- |

(1)

„kmetijski proizvajalec“ pomeni kmetijska gospodarstva ali druga podjetja, ki prispevajo h kmetijski industriji, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 138/2004;

| (2) | „kmetijski proizvodi“ pomenijo blago in storitve, ki izhajajo iz kmetijske dejavnosti kmetijskih proizvajalcev; |
| --- | --- |

(2)

„kmetijski proizvodi“ pomenijo blago in storitve, ki izhajajo iz kmetijske dejavnosti kmetijskih proizvajalcev;

| (3) | „kmetijski vložek“ (ali „sredstvo kmetijske proizvodnje“) pomeni blago in storitve, ki so potrebni za proizvodnjo kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

(3)

„kmetijski vložek“ (ali „sredstvo kmetijske proizvodnje“) pomeni blago in storitve, ki so potrebni za proizvodnjo kmetijskih proizvodov;

| (4) | „orno zemljišče“ pomeni zemljišče, ki se redno obdeluje (orje ali drugače obdeluje), praviloma v sistemu kolobarjenja; |
| --- | --- |

(4)

„orno zemljišče“ pomeni zemljišče, ki se redno obdeluje (orje ali drugače obdeluje), praviloma v sistemu kolobarjenja;

| (5) | „orno zemljišče, ki ga je mogoče namakati“ pomeni orno zemljišče, ki se lahko v referenčnem letu po potrebi namaka z uporabo opreme in količine vode, ki je običajno dostopna; |
| --- | --- |

(5)

„orno zemljišče, ki ga je mogoče namakati“ pomeni orno zemljišče, ki se lahko v referenčnem letu po potrebi namaka z uporabo opreme in količine vode, ki je običajno dostopna;

| (6) | „orno zemljišče, ki ga ni mogoče namakati“ pomeni orno zemljišče, ki ga zaradi pomanjkanja dostopa do vode za namakanje ni mogoče namakati; |
| --- | --- |

(6)

„orno zemljišče, ki ga ni mogoče namakati“ pomeni orno zemljišče, ki ga zaradi pomanjkanja dostopa do vode za namakanje ni mogoče namakati;

| (7) | „trajno travinje“ pomeni zemljišče, ki se trajno (več let zapored, običajno pet let ali več) uporablja za pridelavo zelene krme, krmnih rastlin ali energijskih poljščin, bodisi z obdelovanjem (setev) bodisi na naraven način (samozasejane površine), in ni v sistemu kolobarjenja kmetijskega gospodarstva. Travinje se lahko uporablja za pašo, kosi za silažo in seno ali uporablja za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(7)

„trajno travinje“ pomeni zemljišče, ki se trajno (več let zapored, običajno pet let ali več) uporablja za pridelavo zelene krme, krmnih rastlin ali energijskih poljščin, bodisi z obdelovanjem (setev) bodisi na naraven način (samozasejane površine), in ni v sistemu kolobarjenja kmetijskega gospodarstva. Travinje se lahko uporablja za pašo, kosi za silažo in seno ali uporablja za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| (8) | „kmetijsko zemljišče“ pomeni zemljišče, ki ga kmetijska gospodarstva uporabljajo za kmetijsko proizvodnjo ali ki je začasno opuščeno; |
| --- | --- |

(8)

„kmetijsko zemljišče“ pomeni zemljišče, ki ga kmetijska gospodarstva uporabljajo za kmetijsko proizvodnjo ali ki je začasno opuščeno;

| (9) | „lastnik kmetijskega zemljišča“ pomeni vsakega lastnika kmetijskega zemljišča, ne glede na to, ali opravlja gospodarsko dejavnost ali ne, in če jo opravlja, ne glede na vrsto gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

(9)

„lastnik kmetijskega zemljišča“ pomeni vsakega lastnika kmetijskega zemljišča, ne glede na to, ali opravlja gospodarsko dejavnost ali ne, in če jo opravlja, ne glede na vrsto gospodarske dejavnosti;

| (10) | „cene kmetijskih proizvodov“ pomenijo cene, ki jih prejme kmetijski proizvajalec, brez odbitnega DDV in subvencij, vključno z davki ali dajatvami na proizvode, v zameno za kmetijske proizvode, dobavljene na območju pridelave; |
| --- | --- |

(10)

„cene kmetijskih proizvodov“ pomenijo cene, ki jih prejme kmetijski proizvajalec, brez odbitnega DDV in subvencij, vključno z davki ali dajatvami na proizvode, v zameno za kmetijske proizvode, dobavljene na območju pridelave;

| (11) | „cene kmetijskih vložkov“ pomenijo cene, ki jih plača kmetijski proizvajalec, brez vračljivega DDV in subvencij za proizvode, vključno z vsemi drugimi davki na proizvode, v zameno za vložek, dobavljen na območju pridelave; |
| --- | --- |

(11)

„cene kmetijskih vložkov“ pomenijo cene, ki jih plača kmetijski proizvajalec, brez vračljivega DDV in subvencij za proizvode, vključno z vsemi drugimi davki na proizvode, v zameno za vložek, dobavljen na območju pridelave;

| (12) | „cena kmetijskega zemljišča“ pomeni ceno, plačano za prevzem lastništva kmetijskega zemljišča za uporabo v kmetijstvu, brez odbitnega DDV, stroškov prenosa lastništva (stroški odvetnika, davki na registracijo, davki na nepremičnine in druge pristojbine), pravic v zvezi z zemljiščem, denarnega nadomestila, ki ga kmetje prejmejo za prodajo/pridobitev kmetijske površine, vrednosti morebitnih stavb in prenosov dediščine, vendar vključno z drugimi davki in dajatvami. Transakcije med sorodniki so izključene; |
| --- | --- |

(12)

„cena kmetijskega zemljišča“ pomeni ceno, plačano za prevzem lastništva kmetijskega zemljišča za uporabo v kmetijstvu, brez odbitnega DDV, stroškov prenosa lastništva (stroški odvetnika, davki na registracijo, davki na nepremičnine in druge pristojbine), pravic v zvezi z zemljiščem, denarnega nadomestila, ki ga kmetje prejmejo za prodajo/pridobitev kmetijske površine, vrednosti morebitnih stavb in prenosov dediščine, vendar vključno z drugimi davki in dajatvami. Transakcije med sorodniki so izključene;

| (13) | „zakupnina kmetijskega zemljišča“ pomeni vrednost, o kateri se kmetijsko gospodarstvo dogovori z lastnikom zemljišča za zakup zemljišča za uporabo v kmetijstvu v enem letu, vključno s povezanimi dajatvami/davki in plačili v naravi (ocenjenimi po ceni tekočega leta), brez pravic v zvezi z zemljiščem, odbitnega DDV, najemnin za stavbe ali stanovanja, ki se nahajajo na zemljišču, in vseh drugih stroškov, povezanih z drugimi sredstvi, razen kmetijskim zemljiščem (tekoči odhodki za vzdrževanje stavb, zavarovanje stavb, amortizacija stavb, najemnine, plačane za poklicno uporabo nestanovanjskih stavb, itd.); |
| --- | --- |

(13)

„zakupnina kmetijskega zemljišča“ pomeni vrednost, o kateri se kmetijsko gospodarstvo dogovori z lastnikom zemljišča za zakup zemljišča za uporabo v kmetijstvu v enem letu, vključno s povezanimi dajatvami/davki in plačili v naravi (ocenjenimi po ceni tekočega leta), brez pravic v zvezi z zemljiščem, odbitnega DDV, najemnin za stavbe ali stanovanja, ki se nahajajo na zemljišču, in vseh drugih stroškov, povezanih z drugimi sredstvi, razen kmetijskim zemljiščem (tekoči odhodki za vzdrževanje stavb, zavarovanje stavb, amortizacija stavb, najemnine, plačane za poklicno uporabo nestanovanjskih stavb, itd.);

| (14) | „indeksi kmetijskih cen“ (API) pomenijo primerljive indekse cen, ki jih pripravi vsaka država članica za kmetijske proizvode in kmetijske vložke; |
| --- | --- |

(14)

„indeksi kmetijskih cen“ (API) pomenijo primerljive indekse cen, ki jih pripravi vsaka država članica za kmetijske proizvode in kmetijske vložke;

| (15) | „podrobni indeksi kmetijskih cen“ pomenijo najnatančnejšo raven indeksov v klasifikaciji indeksov kmetijskih cen; |
| --- | --- |

(15)

„podrobni indeksi kmetijskih cen“ pomenijo najnatančnejšo raven indeksov v klasifikaciji indeksov kmetijskih cen;

| (16) | „zbirni indeksi kmetijskih cen“ so rezultat uteženega združevanja podrobnih indeksov kmetijskih cen; |
| --- | --- |

(16)

„zbirni indeksi kmetijskih cen“ so rezultat uteženega združevanja podrobnih indeksov kmetijskih cen;

| (17) | „zgodnja ocena indeksov kmetijskih cen“ pomeni indekse kmetijskih cen, ki jih pripravijo države članice in temeljijo na začasnih ali delnih informacijah ter po potrebi na ustreznem modeliranju, tako da jih je mogoče pripraviti prej, kot se sicer zahteva; |
| --- | --- |

(17)

„zgodnja ocena indeksov kmetijskih cen“ pomeni indekse kmetijskih cen, ki jih pripravijo države članice in temeljijo na začasnih ali delnih informacijah ter po potrebi na ustreznem modeliranju, tako da jih je mogoče pripraviti prej, kot se sicer zahteva;

| (18) | „izhodiščno leto“ je koledarsko leto, za katero se uporabijo cene za izračun indeksov kmetijskih cen. Indeksi kmetijskih cen so indeksi tipa Laspeyres, kot so opisani v Prilogi IV, s katerimi se cene primerjajo s cenami izhodiščnega leta, pri čemer slednje znašajo 100 indeksnih točk; |
| --- | --- |

(18)

„izhodiščno leto“ je koledarsko leto, za katero se uporabijo cene za izračun indeksov kmetijskih cen. Indeksi kmetijskih cen so indeksi tipa Laspeyres, kot so opisani v Prilogi IV, s katerimi se cene primerjajo s cenami izhodiščnega leta, pri čemer slednje znašajo 100 indeksnih točk;

| (19) | „utežne vrednosti“ so vrednosti odhodkov ali prihodkov v izhodiščnem letu:
  prihodki, ki jih prejme proizvajalec za blago, ki se dejansko proda strankam, se uporabijo kot uteži pri indeksih kmetijskih cen.
  iz drugih kmetijskih enot za vmesno potrošnjo, se uporabljajo kot uteži pri indeksih cen vložkov; Odhodki kmetov za nakup proizvodnih sredstev (blaga in storitev ter investicijskega blaga), vključno s pridelki |
| --- | --- |

(19)

„utežne vrednosti“ so vrednosti odhodkov ali prihodkov v izhodiščnem letu:

prihodki, ki jih prejme proizvajalec za blago, ki se dejansko proda strankam, se uporabijo kot uteži pri indeksih kmetijskih cen.

iz drugih kmetijskih enot za vmesno potrošnjo, se uporabljajo kot uteži pri indeksih cen vložkov; Odhodki kmetov za nakup proizvodnih sredstev (blaga in storitev ter investicijskega blaga), vključno s pridelki

| (20) | „obseg“ pomeni vrednost, deljeno s ceno; |
| --- | --- |

(20)

„obseg“ pomeni vrednost, deljeno s ceno;

| (21) | „sezonskost“ pomeni znatne razlike v cenah in obsegu med štirimi četrtletji, ki vsako leto sledijo istemu vzorcu. Četrtletne sezonske cene neenakomerno prispevajo k letnim cenam; |
| --- | --- |

(21)

„sezonskost“ pomeni znatne razlike v cenah in obsegu med štirimi četrtletji, ki vsako leto sledijo istemu vzorcu. Četrtletne sezonske cene neenakomerno prispevajo k letnim cenam;

| (22) | „letni indeks“ je tehtano povprečje štirih četrtletnih indeksov za to leto, kot je uteženo s četrtletnimi utežnimi vrednostmi izhodiščnega leta, ki se uporablja; |
| --- | --- |

(22)

„letni indeks“ je tehtano povprečje štirih četrtletnih indeksov za to leto, kot je uteženo s četrtletnimi utežnimi vrednostmi izhodiščnega leta, ki se uporablja;

| (23) | „absolutne kmetijske cene za pripravo indeksov kmetijskih cen“ pomenijo podatke, ki zajemajo:






  (a) | tržne cene kmetijskih proizvodov in nabavne cene vložkov, ki jih je treba izračunati četrtletno kot indekse v skladu s to uredbo; to ne omejuje uporabe drugih informacij, ki so dovolj kakovostne za pripravo indeksov kmetijskih cen; |
| --- | --- | --- |

(23)

„absolutne kmetijske cene za pripravo indeksov kmetijskih cen“ pomenijo podatke, ki zajemajo:

(a)

tržne cene kmetijskih proizvodov in nabavne cene vložkov, ki jih je treba izračunati četrtletno kot indekse v skladu s to uredbo; to ne omejuje uporabe drugih informacij, ki so dovolj kakovostne za pripravo indeksov kmetijskih cen;

| (b) | značilnosti, ki določajo ceno kmetijskih proizvodov in vložkov, kot so teža transakcije, datum, embalaža ali druge pomembne značilnosti proizvoda, ki vplivajo na ceno; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti, ki določajo ceno kmetijskih proizvodov in vložkov, kot so teža transakcije, datum, embalaža ali druge pomembne značilnosti proizvoda, ki vplivajo na ceno;

| (24) | „bistvena sprememba metode priprave“ pomeni spremembo zbiranja ali priprave podatkov, za katero se ocenjuje, da bo vplivala na letno ali četrtletno stopnjo spremembe danega indeksa:






  (1) | več kot 0,5 odstotne točke za indeks kmetijskih cen za kmetijske proizvode skupaj, ki se izračuna kot tehtano povprečje vseh podrobnih indeksov kmetijskih cen za proizvod, ali |
| --- | --- | --- |

(24)

„bistvena sprememba metode priprave“ pomeni spremembo zbiranja ali priprave podatkov, za katero se ocenjuje, da bo vplivala na letno ali četrtletno stopnjo spremembe danega indeksa:

(1)

več kot 0,5 odstotne točke za indeks kmetijskih cen za kmetijske proizvode skupaj, ki se izračuna kot tehtano povprečje vseh podrobnih indeksov kmetijskih cen za proizvod, ali

| (2) | več kot 0,5 odstotne točke za indeks kmetijskih cen za vložke skupaj, ki se izračuna kot tehtano povprečje vseh podrobnih indeksov kmetijskih cen za vložke; |
| --- | --- |

(2)

več kot 0,5 odstotne točke za indeks kmetijskih cen za vložke skupaj, ki se izračuna kot tehtano povprečje vseh podrobnih indeksov kmetijskih cen za vložke;

| (25) | „nabavne vrednosti za absolutne cene vložkov“ pomenijo odhodke, ki jih imajo kmetje pri nakupu določenega vhodnega proizvoda med letom; |
| --- | --- |

(25)

„nabavne vrednosti za absolutne cene vložkov“ pomenijo odhodke, ki jih imajo kmetje pri nakupu določenega vhodnega proizvoda med letom;

| (26) | „kalijev klorid“ se imenuje tudi pepelika; |
| --- | --- |

(26)

„kalijev klorid“ se imenuje tudi pepelika;

| (27) | „kalijev sulfat“ se imenuje tudi sulfat kalijevega hidroksida; |
| --- | --- |

(27)

„kalijev sulfat“ se imenuje tudi sulfat kalijevega hidroksida;

| (28) | „vložki energije“, katerih cene se upoštevajo, so opisani kot:






  — | električna energija, ki jo dobavitelj zagotavlja kmetijskemu proizvajalcu za kmetijsko proizvodnjo; |
| --- | --- | --- |

(28)

„vložki energije“, katerih cene se upoštevajo, so opisani kot:

—

električna energija, ki jo dobavitelj zagotavlja kmetijskemu proizvajalcu za kmetijsko proizvodnjo;

| — | plinsko olje za ogrevanje, ki se uporablja za ogrevanje rastlinjakov in drugih kmetijskih stavb; |
| --- | --- |

—

plinsko olje za ogrevanje, ki se uporablja za ogrevanje rastlinjakov in drugih kmetijskih stavb;

| — | ostanki kurilnega olja, ki se uporablja kot gorivo v velikih obratih za ogrevanje ali sušenje, z viskoznostjo 3 500 Stk; |
| --- | --- |

—

ostanki kurilnega olja, ki se uporablja kot gorivo v velikih obratih za ogrevanje ali sušenje, z viskoznostjo 3 500 Stk;

| — | motorni bencin, ki se uporablja kot gorivo v motornih vozilih, traktorjih, kmetijskih vozilih itd. z bencinskimi motorji, običajno manj kot 95 oktanski, neosvinčen; |
| --- | --- |

—

motorni bencin, ki se uporablja kot gorivo v motornih vozilih, traktorjih, kmetijskih vozilih itd. z bencinskimi motorji, običajno manj kot 95 oktanski, neosvinčen;

| — | dizelsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo v motornih vozilih, traktorjih, kmetijskih strojih itd. z dizelskimi motorji, s približno 50–55 CN. |
| --- | --- |

—

dizelsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo v motornih vozilih, traktorjih, kmetijskih strojih itd. z dizelskimi motorji, s približno 50–55 CN.

---