# Euroopa Liidu L 166/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik30. juuni 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 166

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik30. juuni 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1321, 14. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2020/2170 seoses liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamisega teatavate Põhja-Iirimaale saadetud terasetoodete suhtes | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1322, 27. juuni 2023, mis käsitleb Euroopa Liidu Uimastiametit (EUDA) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1920/2006 | 6 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1321, 14. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2020/2170 seoses liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamisega teatavate Põhja-Iirimaale saadetud terasetoodete suhtes

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1322, 27. juuni 2023, mis käsitleb Euroopa Liidu Uimastiametit (EUDA) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1920/2006

6

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1323, 27. juuni 2023, Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele vabakaubanduslepingule liidu nimel allakirjutamise kohta | 48 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2023/1324, 29. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning määrust (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused | 50 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1325, 23. juuni 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Extremadura (KGT)) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1326, 23. juuni 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Balaton/Balatoni (KPN)) | 60 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1327, 23. juuni 2023, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Canelli (KPN) | 62 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1328, 28. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 63 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1329, 29. juuni 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamisega ja komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses glütserooli (E 422), rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) ja polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) spetsifikatsioonidega (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1330, 29. juuni 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 76 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1331, 29. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes | 98 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1332, 29. juuni 2023, milles käsitletakse Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist (loa hoidja: Roal Oy) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 902/2009 (
  1
  ) | 102 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1333, 29. juuni 2023, milles käsitletakse loa andmist Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade ja võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa hoidja: DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1811/2005 ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1259/2004 (
  1
  ) | 106 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1334, 29. juuni 2023, milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 349/2010 (
  1
  ) | 111 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1335, 27. juuni 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid | 116 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1336, 16. juuni 2023, milles käsitletakse parandusmeetmeid, mida Belgia ja Luksemburg peavad võtma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 549/2004 teatavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3852 all)

   (
  1
  ) | 119 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1337, 22. juuni 2023, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4335 all)

   (
  1
  ) | 139 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/1338, 28. juuni 2023, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (
  1
  ) | 162 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2023/1339, 27. juuni 2023, mis käsitleb ühinemist Maailma Terviseorganisatsiooni loodud üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ja ajutist korda rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist (
  1
  ) | 177 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1323, 27. juuni 2023, Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele vabakaubanduslepingule liidu nimel allakirjutamise kohta

48

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2023/1324, 29. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning määrust (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

50

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1325, 23. juuni 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Extremadura (KGT))

58

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1326, 23. juuni 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Balaton/Balatoni (KPN))

60

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1327, 23. juuni 2023, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Canelli (KPN)

62

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1328, 28. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

63

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1329, 29. juuni 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamisega ja komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses glütserooli (E 422), rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) ja polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) spetsifikatsioonidega (
  1
  )

1

66

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1330, 29. juuni 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

76

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1331, 29. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes

98

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1332, 29. juuni 2023, milles käsitletakse Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist (loa hoidja: Roal Oy) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 902/2009 (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

102

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1333, 29. juuni 2023, milles käsitletakse loa andmist Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade ja võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa hoidja: DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1811/2005 ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1259/2004 (
  1
  )

Aspergillus fijiensis

1

106

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1334, 29. juuni 2023, milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 349/2010 (
  1
  )

1

111

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1335, 27. juuni 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid

116

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1336, 16. juuni 2023, milles käsitletakse parandusmeetmeid, mida Belgia ja Luksemburg peavad võtma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 549/2004 teatavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3852 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3852 all)

1

119

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1337, 22. juuni 2023, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4335 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4335 all)

1

139

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/1338, 28. juuni 2023, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (
  1
  )

1

162

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2023/1339, 27. juuni 2023, mis käsitleb ühinemist Maailma Terviseorganisatsiooni loodud üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ja ajutist korda rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist (
  1
  )

1

177

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1321,

14. juuni 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2020/2170 seoses liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamisega teatavate Põhja-Iirimaale saadetud terasetoodete suhtes

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/2170 (2) artiklis 1 on sätestatud, et väljastpoolt liitu imporditud kauba suhtes võib kohaldada liidu imporditariifikvootidele või muudele imporditariifikvootidele vastavat kohtlemist üksnes juhul, kui kõnealune kaup lubatakse vabasse ringlusse selles artiklis loetletud territooriumidel. Nimetatud sättes käsitletakse riske, mis seavad ohtu liidu siseturu nõuetekohase toimimise ja ühise kaubanduspoliitika terviklikkuse ja mis võivad tuleneda võimalikust liidu tariifikvootidest või muudest impordikvootidest kõrvalehoidmisest. Artiklis 1 sätestatud territooriumid ei hõlma Põhja-Iirimaad. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/2170 (2) artiklis 1 on sätestatud, et väljastpoolt liitu imporditud kauba suhtes võib kohaldada liidu imporditariifikvootidele või muudele imporditariifikvootidele vastavat kohtlemist üksnes juhul, kui kõnealune kaup lubatakse vabasse ringlusse selles artiklis loetletud territooriumidel. Nimetatud sättes käsitletakse riske, mis seavad ohtu liidu siseturu nõuetekohase toimimise ja ühise kaubanduspoliitika terviklikkuse ja mis võivad tuleneda võimalikust liidu tariifikvootidest või muudest impordikvootidest kõrvalehoidmisest. Artiklis 1 sätestatud territooriumid ei hõlma Põhja-Iirimaad.

| (2) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (3) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) on ette nähtud, et liit avab kvoodid teatavate Ühendkuningriigist pärit toodete liitu importimiseks. Lisaks antakse kaubandus- ja koostöölepinguga liidule õigus kehtestada Ühendkuningriigist pärit kaupade impordile teatavatel tingimustel tariifikvoote või muid impordikvoote, sealhulgas osana mitmepoolsete kaitsemeetmete kohaldamisest kooskõlas WTO lepinguga. Seepärast on vaja selgitada, kas Ühendkuningriigist pärit ja Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatud kaupade suhtes võib kohaldada nimetatud tariifikvoote või muid impordikvoote. |
| --- | --- |

(2)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (3) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) on ette nähtud, et liit avab kvoodid teatavate Ühendkuningriigist pärit toodete liitu importimiseks. Lisaks antakse kaubandus- ja koostöölepinguga liidule õigus kehtestada Ühendkuningriigist pärit kaupade impordile teatavatel tingimustel tariifikvoote või muid impordikvoote, sealhulgas osana mitmepoolsete kaitsemeetmete kohaldamisest kooskõlas WTO lepinguga. Seepärast on vaja selgitada, kas Ühendkuningriigist pärit ja Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatud kaupade suhtes võib kohaldada nimetatud tariifikvoote või muid impordikvoote.

| (3) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (4) (edaspidi „väljaastumisleping“) Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokollis (edaspidi „protokoll“) sätestatud kord on Ühendkuningriigi suhtes siduv. Seetõttu on liidu ja Ühendkuningriigi vaheline õigussuhe seoses Ühendkuningriigist pärit ja Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatud kaupadega põhimõtteliselt erinev liidu ja muu kolmanda riigi vahelisest õigussuhtest seoses sellisest kolmandast riigist pärit ja Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatud kaupadega. |
| --- | --- |

(3)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (4) (edaspidi „väljaastumisleping“) Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokollis (edaspidi „protokoll“) sätestatud kord on Ühendkuningriigi suhtes siduv. Seetõttu on liidu ja Ühendkuningriigi vaheline õigussuhe seoses Ühendkuningriigist pärit ja Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatud kaupadega põhimõtteliselt erinev liidu ja muu kolmanda riigi vahelisest õigussuhtest seoses sellisest kolmandast riigist pärit ja Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatud kaupadega.

| (4) | Ühendkuningriik on esitanud tõendid selle kohta, et teatavaid Ühendkuningriigist pärit terasetooteid, mille suhtes kohaldatakse praegu komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/159 (5) kohaseid kaitsemeetmeid (edaspidi „asjaomased tooted“), on saadetud Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest märkimisväärsetes kogustes. Selleks et tagada kõnealuste saatmiste majanduslik elujõulisus ja võttes arvesse Põhja-Iirimaa eriolukorda, on asjakohane lubada asjaomaste toodete Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubamisel kasutada asjaomaseid liidu tariifikvoote. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik on esitanud tõendid selle kohta, et teatavaid Ühendkuningriigist pärit terasetooteid, mille suhtes kohaldatakse praegu komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/159 (5) kohaseid kaitsemeetmeid (edaspidi „asjaomased tooted“), on saadetud Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest märkimisväärsetes kogustes. Selleks et tagada kõnealuste saatmiste majanduslik elujõulisus ja võttes arvesse Põhja-Iirimaa eriolukorda, on asjakohane lubada asjaomaste toodete Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubamisel kasutada asjaomaseid liidu tariifikvoote.

| (5) | Selleks et vähendada riski asjaomaste toodete suhtes kohaldatavatest liidu tariifikvootidest kõrvalehoidmiseks samade, kuid muudest riikidest pärit toodete impordi puhul, tuleks selliste toodete Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubamisel asjaomased tooted lähetada otse Ühendkuningriigi muudest osadest. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vähendada riski asjaomaste toodete suhtes kohaldatavatest liidu tariifikvootidest kõrvalehoidmiseks samade, kuid muudest riikidest pärit toodete impordi puhul, tuleks selliste toodete Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubamisel asjaomased tooted lähetada otse Ühendkuningriigi muudest osadest.

| (6) | Lisaks on Ühendkuningriik kohustunud võtma kooskõlas protokolliga vajalikud meetmed selleks, et liidu tariifikvoote kasutavate asjaomaste toodete saatmised arvestatakse niipea kui sellised tooted Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatakse kõnealustest kvootidest maha samal viisil nagu oleks need kaubad imporditud liitu. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on Ühendkuningriik kohustunud võtma kooskõlas protokolliga vajalikud meetmed selleks, et liidu tariifikvoote kasutavate asjaomaste toodete saatmised arvestatakse niipea kui sellised tooted Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse lubatakse kõnealustest kvootidest maha samal viisil nagu oleks need kaubad imporditud liitu.

| (7) | Kuna vajadus importida asjaomaseid tooteid Põhja-Iirimaale võib aja jooksul muutuda, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte asjaomaste toodete loetelu kohandamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (6) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(7)

Kuna vajadus importida asjaomaseid tooteid Põhja-Iirimaale võib aja jooksul muutuda, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte asjaomaste toodete loetelu kohandamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (6) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EL) 2020/2170 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EL) 2020/2170 vastavalt muuta.

| (9) | Vastavalt protokolli artikli 5 lõigetele 3 ja 4 ning koostoimes selle artikli 13 lõikega 3, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt protokolli artikli 5 lõigetele 3 ja 4 ning koostoimes selle artikli 13 lõikega 3, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga.

| (10) | Selleks et vältida võimalikke häireid asjaomaste toodete saatmisel Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(10)

Selleks et vältida võimalikke häireid asjaomaste toodete saatmisel Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2020/2170 muutmine

Määrust (EL) 2020/2170 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse teine lõik:

  „Lisas loetletud Ühendkuningriigist pärit kauba suhtes, mille suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/159 (*1) kohaseid kaitsemeetmeid ja mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga Ühendkuningriigi muudest osadest, võib samuti kohaldada liidu imporditariifikvootidele vastavat kohtlemist, kui kõnealune kaup lubatakse Põhja-Iirimaa territooriumil vabasse ringlusse.

  (*1)  Komisjoni 31. jaanuar 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse teine lõik:

„Lisas loetletud Ühendkuningriigist pärit kauba suhtes, mille suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/159 (*1) kohaseid kaitsemeetmeid ja mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga Ühendkuningriigi muudest osadest, võib samuti kohaldada liidu imporditariifikvootidele vastavat kohtlemist, kui kõnealune kaup lubatakse Põhja-Iirimaa territooriumil vabasse ringlusse.

*1

(*1)  Komisjoni 31. jaanuar 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).“
  "

*1

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 1a
  Kooskõlas artikliga 1b on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesolevat määrust, et lisada lisas esitatud loetellu teatavad kaubakategooriad, mis on pärit Ühendkuningriigist ja mille suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/159 kohaseid kaitsemeetmeid ja mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga Ühendkuningriigi muudest osadest, tingimusel et Ühendkuningriik on liidule rahuldaval viisil tõendanud vajadust lubada kõnealused kaubad Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse.


  Artikkel 1b

  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Õigus võtta vastu artiklis 1a osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. juulist 2023. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1a osutatud volitatud delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (*2) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 1a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.



  (*2)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 1a

Kooskõlas artikliga 1b on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesolevat määrust, et lisada lisas esitatud loetellu teatavad kaubakategooriad, mis on pärit Ühendkuningriigist ja mille suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/159 kohaseid kaitsemeetmeid ja mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga Ühendkuningriigi muudest osadest, tingimusel et Ühendkuningriik on liidule rahuldaval viisil tõendanud vajadust lubada kõnealused kaubad Põhja-Iirimaal vabasse ringlusse.

Artikkel 1b

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Õigus võtta vastu artiklis 1a osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. juulist 2023. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1a osutatud volitatud delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (*2) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 1a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

(*2)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  "

*2

| 3) | Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse lisana. |
| --- | --- |

3)

Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse lisana.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. juuni 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopa Parlamendi 9. mai 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. mai 2023. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2170, mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist (ELT L 432, 21.12.2020, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

3

(4)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

4

(5)  Komisjoni 31. jaanuar 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).

5

(6)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

6

---

LISA

„LISA

| Tariifikvoodi kirjeldus | Koondnomenklatuuri (CN) koodid (1) |
| --- | --- |
| Terasekategooria 7 | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
| Terasekategooria 17 | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |

Tariifikvoodi kirjeldus

Koondnomenklatuuri (CN) koodid (1)

Terasekategooria 7

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Terasekategooria 17

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

---

(1)  Nagu on määratletud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1322,

27. juuni 2023,

mis käsitleb Euroopa Liidu Uimastiametit (EUDA) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1920/2006

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (3). Kõnealune määrus sõnastati uuesti 2006. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (3). Kõnealune määrus sõnastati uuesti 2006. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (4).

| (2) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus asutati selleks, et anda liidule, liikmesriikidele ja osalevatele kolmandatele riikidele Euroopa tasandil faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet narkootikumide, narkomaania ja nende tagajärgede kohta, et võimaldada neil saada asjaomasest teabest üldist ülevaadet, mis aitab kujundada teadlikult poliitikat ja suunata narkootikumide vastu võitlemise algatusi, luues seeläbi kõnealustele algatustele lisaväärtust, kui nad võtavad oma pädevusvaldkondades meetmeid või otsustavad meetmete üle, mille abil lahendada narkoprobleemi. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse asutamine ja toimimine on selgelt parandanud narkootikume ja narkomaaniat ning nende tagajärgi käsitleva teabe kättesaadavust kogu liidus ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus asutati selleks, et anda liidule, liikmesriikidele ja osalevatele kolmandatele riikidele Euroopa tasandil faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet narkootikumide, narkomaania ja nende tagajärgede kohta, et võimaldada neil saada asjaomasest teabest üldist ülevaadet, mis aitab kujundada teadlikult poliitikat ja suunata narkootikumide vastu võitlemise algatusi, luues seeläbi kõnealustele algatustele lisaväärtust, kui nad võtavad oma pädevusvaldkondades meetmeid või otsustavad meetmete üle, mille abil lahendada narkoprobleemi. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse asutamine ja toimimine on selgelt parandanud narkootikume ja narkomaaniat ning nende tagajärgi käsitleva teabe kättesaadavust kogu liidus ja rahvusvahelisel tasandil.

| (3) | Kuigi Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse üldeesmärk on jätkuvalt ajakohane ja see tuleks säilitada, ei paku määrus (EÜ) nr 1920/2006 enam asjakohast raamistikku praeguste ja tulevaste narkoprobleemide lahendamiseks. Seepärast tuleks Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse volitused üle vaadata, muu hulgas selleks, et need asendada ja neid tugevdada. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus tuleks ümber nimetada Euroopa Liidu Uimastiametiks (EUDA) (edaspidi „uimastiamet“). Kuna määrust (EÜ) nr 1920/2006 on vaja oluliselt muuta, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 19. juulil 2012 vastu võetud liidu detsentraliseeritud asutusi käsitlevat ühist lähenemisviisi ja võtta arvesse uimastiprobleemi arengut, tuleks kõnealune määrus selguse ja tõhususe huvides kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse üldeesmärk on jätkuvalt ajakohane ja see tuleks säilitada, ei paku määrus (EÜ) nr 1920/2006 enam asjakohast raamistikku praeguste ja tulevaste narkoprobleemide lahendamiseks. Seepärast tuleks Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse volitused üle vaadata, muu hulgas selleks, et need asendada ja neid tugevdada. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus tuleks ümber nimetada Euroopa Liidu Uimastiametiks (EUDA) (edaspidi „uimastiamet“). Kuna määrust (EÜ) nr 1920/2006 on vaja oluliselt muuta, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 19. juulil 2012 vastu võetud liidu detsentraliseeritud asutusi käsitlevat ühist lähenemisviisi ja võtta arvesse uimastiprobleemi arengut, tuleks kõnealune määrus selguse ja tõhususe huvides kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.

| (4) | Määruses (EÜ) nr 1920/2006 on põhirõhk tervisega seotud küsimustel. Kuigi põhirõhu säilitamine on ülimalt oluline, sest tervise ja pakkumisega seotud küsimused on uimastiprobleemi puhul omavahel lahutamatult seotud, on vaja tegeleda ka uimastite pakkumise küsimusega, et vähendada liidus uimastite kättesaadavust ja nõudlust ning aidata seega käsitleda seonduvaid ohutus- ja julgeolekuprobleeme. Selleks et tagada faktitäpsed, objektiivsed, usaldusväärsed, võrreldavad ja kogu liitu hõlmavad olulised andmed ja analüüsid, peaks uimastiamet tegelema uimastiprobleemiga, käsitledes uimastite, uimastite tarvitamise, uimastite tarvitamisest tingitud häirete ja sõltuvuse, ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise ja taastumise, uimastiturgude ja uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse ning uimastitega seotud muid asjakohaseid probleeme ja nende tagajärgi tõenduspõhiselt, terviklikult, tasakaalustatult ja valdkonnaüleselt. Uimastiameti käsitusviis peaks hõlmama inimõiguste, soo ja soolise võrdõiguslikkuse, vanuse, tervise, tervisealase võrdsuse ja sotsiaalseid aspekte. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 1920/2006 on põhirõhk tervisega seotud küsimustel. Kuigi põhirõhu säilitamine on ülimalt oluline, sest tervise ja pakkumisega seotud küsimused on uimastiprobleemi puhul omavahel lahutamatult seotud, on vaja tegeleda ka uimastite pakkumise küsimusega, et vähendada liidus uimastite kättesaadavust ja nõudlust ning aidata seega käsitleda seonduvaid ohutus- ja julgeolekuprobleeme. Selleks et tagada faktitäpsed, objektiivsed, usaldusväärsed, võrreldavad ja kogu liitu hõlmavad olulised andmed ja analüüsid, peaks uimastiamet tegelema uimastiprobleemiga, käsitledes uimastite, uimastite tarvitamise, uimastite tarvitamisest tingitud häirete ja sõltuvuse, ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise ja taastumise, uimastiturgude ja uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse ning uimastitega seotud muid asjakohaseid probleeme ja nende tagajärgi tõenduspõhiselt, terviklikult, tasakaalustatult ja valdkonnaüleselt. Uimastiameti käsitusviis peaks hõlmama inimõiguste, soo ja soolise võrdõiguslikkuse, vanuse, tervise, tervisealase võrdsuse ja sotsiaalseid aspekte.

| (5) | Uimastiameti tegevuse juures tuleks võtta igakülgselt arvesse liidu ja liikmesriikide pädevust uimastite valdkonnas. Uimastiameti tegevus peaks hõlmama uimastiprobleemi eri tahke ja kasutatavaid lahendusi. Uimastiamet peaks eelkõige pidama silmas tervise kaitse ja parandamise kõiki aspekte, sealhulgas füüsilise ja vaimse tervise aspekte, ning võimalikku mõju rahvatervisele. Uimastiamet peaks samuti käsitlema sotsiaalseid aspekte, sealhulgas uimasteid tarvitavate inimeste häbimärgistamise, tõrjumise ja taasintegreerimisega seotud kaalutlusi. Seda tehes peaks uimastiamet juhinduma uimasteid käsitlevatest liidu strateegilistest dokumentidest. |
| --- | --- |

(5)

Uimastiameti tegevuse juures tuleks võtta igakülgselt arvesse liidu ja liikmesriikide pädevust uimastite valdkonnas. Uimastiameti tegevus peaks hõlmama uimastiprobleemi eri tahke ja kasutatavaid lahendusi. Uimastiamet peaks eelkõige pidama silmas tervise kaitse ja parandamise kõiki aspekte, sealhulgas füüsilise ja vaimse tervise aspekte, ning võimalikku mõju rahvatervisele. Uimastiamet peaks samuti käsitlema sotsiaalseid aspekte, sealhulgas uimasteid tarvitavate inimeste häbimärgistamise, tõrjumise ja taasintegreerimisega seotud kaalutlusi. Seda tehes peaks uimastiamet juhinduma uimasteid käsitlevatest liidu strateegilistest dokumentidest.

| (6) | Oma tegevuses peaks uimastiamet tegema koostööd teiste asjaomaste liidu organite ja asutustega nende volituste piires ning võtma arvesse nende tegevust, et vältida topelttööd. Võttes igakülgselt arvesse nende organite ja asutuste volitusi, peaks uimastiamet tegema eelkõige koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (5) asutatud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol), et tagada andmete kogumine ja suundumuste jälgimine seoses uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse ning muude seonduvate kuritegude, samuti uute tehnoloogiate ja uute psühhoaktiivsete ainete kasutamisega. Uimastiamet peaks tegema koostööd ka rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide, eelkõige kandidaatriikide asjaomaste asutuste ja organitega ning selleks, et toetada liidu ja liikmesriikide tegevust ÜRO tasandil. Selline koostöö peab olema kooskõlas inimõigustealaste normidega. |
| --- | --- |

(6)

Oma tegevuses peaks uimastiamet tegema koostööd teiste asjaomaste liidu organite ja asutustega nende volituste piires ning võtma arvesse nende tegevust, et vältida topelttööd. Võttes igakülgselt arvesse nende organite ja asutuste volitusi, peaks uimastiamet tegema eelkõige koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (5) asutatud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol), et tagada andmete kogumine ja suundumuste jälgimine seoses uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse ning muude seonduvate kuritegude, samuti uute tehnoloogiate ja uute psühhoaktiivsete ainete kasutamisega. Uimastiamet peaks tegema koostööd ka rahvusvahelisel tasandil kolmandate riikide, eelkõige kandidaatriikide asjaomaste asutuste ja organitega ning selleks, et toetada liidu ja liikmesriikide tegevust ÜRO tasandil. Selline koostöö peab olema kooskõlas inimõigustealaste normidega.

| (7) | Selleks et uimastiprobleemi võimalikult tõhusalt käsitleda, peaks uimastiamet vahetama teavet asjasse puutuvate sidusrühmade ja eelkõige teadusringkondadega, sealhulgas akadeemiliste ringkondade ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega, muu hulgas uimasteid tarbivate inimeste organisatsioonidega ja kogukondadega, keda mõjutab uimastite tarbimine ja müük või uimastitega seotud kuritegevus. Arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemused uimastiameti pädevusvaldkonnas on eriti olulised, peaks uimastiamet jätkama oma tegevusalast koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega, näiteks nendega, kes tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonidest koosnevates komisjoni uimastiküsimustega tegelevates eksperdirühmades. Uimastiamet peaks eraldama vajalikud vahendid nende organisatsioonidega konsulteerimiseks, teabe vahetamiseks ja teadmiste koondamiseks, sealhulgas uute psühhoaktiivsete ainete valdkonnas. Uimastiamet peaks asjakohasel juhul korraldama oma volitustega kaetud küsimustes asjakohaseid konsultatsioone. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et uimastiprobleemi võimalikult tõhusalt käsitleda, peaks uimastiamet vahetama teavet asjasse puutuvate sidusrühmade ja eelkõige teadusringkondadega, sealhulgas akadeemiliste ringkondade ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega, muu hulgas uimasteid tarbivate inimeste organisatsioonidega ja kogukondadega, keda mõjutab uimastite tarbimine ja müük või uimastitega seotud kuritegevus. Arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemused uimastiameti pädevusvaldkonnas on eriti olulised, peaks uimastiamet jätkama oma tegevusalast koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega, näiteks nendega, kes tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonidest koosnevates komisjoni uimastiküsimustega tegelevates eksperdirühmades. Uimastiamet peaks eraldama vajalikud vahendid nende organisatsioonidega konsulteerimiseks, teabe vahetamiseks ja teadmiste koondamiseks, sealhulgas uute psühhoaktiivsete ainete valdkonnas. Uimastiamet peaks asjakohasel juhul korraldama oma volitustega kaetud küsimustes asjakohaseid konsultatsioone.

| (8) | Selleks et levitada usaldusväärset teavet uimastite ja nendega seotud olukorra kohta, peaks uimastiamet tegelema oma volitustega kaetud küsimustes teavitustööga. Uimastite valdkonnaga seotud teabe edastamisel laiemale üldsusele võib siiski mõnikord olla soovimatuid negatiivseid tagajärgi. Seetõttu peaks uimastiamet oma teavitustöö raames asjakohasel juhul kaaluma oma aruannete, sealhulgas uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate esialgsete aruannete ja riskihindamisaruannete levitamist ka teadusringkondadele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et minimeerida võimalikku uimastitega seotud kahju. Kui uimastiametil ei ole võimalik oma aruandeid levitada, eelkõige neis sisalduva salastatud teabe või tundliku, kuid salastamata teabe tõttu, võib ta kaaluda aruannete kokkuvõtete avaldamist, et minimeerida võimalikku uimastitega seotud kahju. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et levitada usaldusväärset teavet uimastite ja nendega seotud olukorra kohta, peaks uimastiamet tegelema oma volitustega kaetud küsimustes teavitustööga. Uimastite valdkonnaga seotud teabe edastamisel laiemale üldsusele võib siiski mõnikord olla soovimatuid negatiivseid tagajärgi. Seetõttu peaks uimastiamet oma teavitustöö raames asjakohasel juhul kaaluma oma aruannete, sealhulgas uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate esialgsete aruannete ja riskihindamisaruannete levitamist ka teadusringkondadele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et minimeerida võimalikku uimastitega seotud kahju. Kui uimastiametil ei ole võimalik oma aruandeid levitada, eelkõige neis sisalduva salastatud teabe või tundliku, kuid salastamata teabe tõttu, võib ta kaaluda aruannete kokkuvõtete avaldamist, et minimeerida võimalikku uimastitega seotud kahju.

| (9) | Uimastiamet peaks oma töös igati arvesse võtma segatarvitamist, kuna see on muutumas üha tavalisemaks. |
| --- | --- |

(9)

Uimastiamet peaks oma töös igati arvesse võtma segatarvitamist, kuna see on muutumas üha tavalisemaks.

| (10) | Uimastiamet peaks oma tegevust arendama kolmes peamises pädevusvaldkonnas, milleks on seire, mille tulemuseks on teadlikum poliitikakujundamine; valmidus, mille tulemuseks on teadlikumad meetmed, ning pädevuse arendamine, mille tulemuseks on liidu ja liikmesriikide jõulisem reageerimine uimastiprobleemile. |
| --- | --- |

(10)

Uimastiamet peaks oma tegevust arendama kolmes peamises pädevusvaldkonnas, milleks on seire, mille tulemuseks on teadlikum poliitikakujundamine; valmidus, mille tulemuseks on teadlikumad meetmed, ning pädevuse arendamine, mille tulemuseks on liidu ja liikmesriikide jõulisem reageerimine uimastiprobleemile.

| (11) | Uimastiameti põhiülesandeks peaks jääma andmete kogumine, analüüs ja levitamine. Andmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel peaks uimastiamet järgima isikuandmete töötlemise õigusraamistikku ega tohiks levitada ja edastada andmeid, mis võimaldaksid tuvastada üksikisikuid või väikeseid üksikisikute rühmi. Standardandmeid kogutakse riiklike teabekeskuste kaudu, kes peaks jääma uimastiameti esmasteks andmepakkujateks. Uimastiamet võib samuti kasutada täiendavaid allikaid ja korraldada ekspertide kohtumisi, sealhulgas virtuaalseid kohtumisi. Lisaks on uuenduslike andmekogumismeetodite abil üha rohkem kättesaadavad peaaegu reaalajalised andmeallikad. Seepärast peaks uimastiametil olema juurdepääs asjakohastele kättesaadavatele andmetele, et saada terviklik ülevaade uimastiprobleemist liidus ja seda mõjutavatest välistest teguritest. Selleks et iga riiklik teabekeskus oleks pidevalt kursis olukorraga oma liikmesriigis, tuleks teabekeskusele anda korrapäraselt teavet, mis on kogutud tema liikmesriigi kohta täiendavatest teabeallikatest, ning käesoleva määrusega loodud kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustiku tegevusest. |
| --- | --- |

(11)

Uimastiameti põhiülesandeks peaks jääma andmete kogumine, analüüs ja levitamine. Andmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel peaks uimastiamet järgima isikuandmete töötlemise õigusraamistikku ega tohiks levitada ja edastada andmeid, mis võimaldaksid tuvastada üksikisikuid või väikeseid üksikisikute rühmi. Standardandmeid kogutakse riiklike teabekeskuste kaudu, kes peaks jääma uimastiameti esmasteks andmepakkujateks. Uimastiamet võib samuti kasutada täiendavaid allikaid ja korraldada ekspertide kohtumisi, sealhulgas virtuaalseid kohtumisi. Lisaks on uuenduslike andmekogumismeetodite abil üha rohkem kättesaadavad peaaegu reaalajalised andmeallikad. Seepärast peaks uimastiametil olema juurdepääs asjakohastele kättesaadavatele andmetele, et saada terviklik ülevaade uimastiprobleemist liidus ja seda mõjutavatest välistest teguritest. Selleks et iga riiklik teabekeskus oleks pidevalt kursis olukorraga oma liikmesriigis, tuleks teabekeskusele anda korrapäraselt teavet, mis on kogutud tema liikmesriigi kohta täiendavatest teabeallikatest, ning käesoleva määrusega loodud kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustiku tegevusest.

| (12) | Riiklikel teabekeskustel on liidu uimastiseire ja -aruandluse süsteemis keskne roll. Nad koguvad teavet ning esitavad riikliku uimastitega seotud olukorra kohta võrreldavaid ja teaduspõhiseid andmeid, mida kasutatakse olukorra seireks kogu liidus. Riiklikel teabekeskustel on ühtlasi keskne roll andmekogumismeetodite ja -vahendite täiustamise protsessis ning nende rakendamiseks asjakohaste suuniste väljatöötamisel. Lisaks osalevad riiklikud teabekeskused varajase hoiatamise süsteemis ja esitavad aruandeid olemasolevate psühhoaktiivsete ainete kasutamise uute suundumuste kohta. Seetõttu on oluline, et uimastiameti ja riiklike teabekeskuste vahelised suhted oleksid üksteist vastastikku tugevdavad. Uimastiameti andmenõudeid tuleks riiklikes teabekeskustes arvesse võtta. Riiklikele teabekeskustele tuleks anda liikmesriikides õigus saada eri riigiasutustelt kõiki asjakohaseid andmeid. Uimastiameti volitused peaksid võimaldama liikmesriikides toimuvat andmete kogumist võimalikult palju ühtlustada, et vältida topeltaruandlust ja topelttööd, kuid samal ajal tuleks hoiduda ühtlustamismeetmetest ning aluslepingutele tuginedes jätta otsused riiklike teabekeskuste juhtimise, struktuuri ja põhiülesannete kohta seoses muude riiklike pädevate asutustega liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

(12)

Riiklikel teabekeskustel on liidu uimastiseire ja -aruandluse süsteemis keskne roll. Nad koguvad teavet ning esitavad riikliku uimastitega seotud olukorra kohta võrreldavaid ja teaduspõhiseid andmeid, mida kasutatakse olukorra seireks kogu liidus. Riiklikel teabekeskustel on ühtlasi keskne roll andmekogumismeetodite ja -vahendite täiustamise protsessis ning nende rakendamiseks asjakohaste suuniste väljatöötamisel. Lisaks osalevad riiklikud teabekeskused varajase hoiatamise süsteemis ja esitavad aruandeid olemasolevate psühhoaktiivsete ainete kasutamise uute suundumuste kohta. Seetõttu on oluline, et uimastiameti ja riiklike teabekeskuste vahelised suhted oleksid üksteist vastastikku tugevdavad. Uimastiameti andmenõudeid tuleks riiklikes teabekeskustes arvesse võtta. Riiklikele teabekeskustele tuleks anda liikmesriikides õigus saada eri riigiasutustelt kõiki asjakohaseid andmeid. Uimastiameti volitused peaksid võimaldama liikmesriikides toimuvat andmete kogumist võimalikult palju ühtlustada, et vältida topeltaruandlust ja topelttööd, kuid samal ajal tuleks hoiduda ühtlustamismeetmetest ning aluslepingutele tuginedes jätta otsused riiklike teabekeskuste juhtimise, struktuuri ja põhiülesannete kohta seoses muude riiklike pädevate asutustega liikmesriikide otsustada.

| (13) | Tuleb luua alus uimastiameti ja riiklike teabekeskuste vahelistele suhetele, mis tugineksid vastastikusele usaldusele ja pidevale dialoogile ning selgele ja tulemuslikule toimimismehhanismile ja õigusnormidele. Uimastiametil peaks seetõttu olema õigus toetada riiklikke teabekeskusi rahaliselt ja aidata kaasa nende tulemuslikule toimimisele, sealhulgas andes iga riikliku teabekeskuse kohta hinnangu, mis on otseselt seotud tema panusega liidu kooskõlastatud tegevusse uimastite valdkonnas. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb luua alus uimastiameti ja riiklike teabekeskuste vahelistele suhetele, mis tugineksid vastastikusele usaldusele ja pidevale dialoogile ning selgele ja tulemuslikule toimimismehhanismile ja õigusnormidele. Uimastiametil peaks seetõttu olema õigus toetada riiklikke teabekeskusi rahaliselt ja aidata kaasa nende tulemuslikule toimimisele, sealhulgas andes iga riikliku teabekeskuse kohta hinnangu, mis on otseselt seotud tema panusega liidu kooskõlastatud tegevusse uimastite valdkonnas.

| (14) | Selleks et toetada liidu tulemuslikku tegevust uimastite valdkonnas ja aidata kaasa ameti tööle, peaksid riiklikud teabekeskused muu hulgas võtma koordineeriva rolli tegevuses, mis on seotud sidusa uimastitega seotud andmete kogumise ja seire tagamisega, uimastiametiga suhtlemisega ning tõenduspõhiste otsuste tegemise edendamisega, tagades valdkondadevahelise ja tervikliku riikliku ülevaate uimastitega seotud olukorrast, sealhulgas kogu asjakohase teabe uute suundumuste ja probleemide kohta, ning aitama kaasa asjakohaste näitajate kehtestamisele. Lisaks on riiklikel teabekeskustel liikmesriikide pädevuse kohaselt keskne roll tõenduspõhise otsustusprotsessi edendamisel ja toetamisel, koostöösüsteemide toetamisel ja asjasse puutuvate sidusrühmade teabevajaduste hindamisel ning uimastitega seotud riiklike teabeallikate ajakohastatud loetelu koostamisel. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et toetada liidu tulemuslikku tegevust uimastite valdkonnas ja aidata kaasa ameti tööle, peaksid riiklikud teabekeskused muu hulgas võtma koordineeriva rolli tegevuses, mis on seotud sidusa uimastitega seotud andmete kogumise ja seire tagamisega, uimastiametiga suhtlemisega ning tõenduspõhiste otsuste tegemise edendamisega, tagades valdkondadevahelise ja tervikliku riikliku ülevaate uimastitega seotud olukorrast, sealhulgas kogu asjakohase teabe uute suundumuste ja probleemide kohta, ning aitama kaasa asjakohaste näitajate kehtestamisele. Lisaks on riiklikel teabekeskustel liikmesriikide pädevuse kohaselt keskne roll tõenduspõhise otsustusprotsessi edendamisel ja toetamisel, koostöösüsteemide toetamisel ja asjasse puutuvate sidusrühmade teabevajaduste hindamisel ning uimastitega seotud riiklike teabeallikate ajakohastatud loetelu koostamisel.

| (15) | Selleks et hõlbustada ja struktureerida andmete kogumist ja teabevahetust nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt ning toetada reaalajas seiret võimaldava integreeritud ja koostalitlusvõimelise seiresüsteemi loomist, peaks uimastiamet töötama oma ülesannete täitmiseks välja vajalikud sobivad digilahendused ja neid rakendama. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et hõlbustada ja struktureerida andmete kogumist ja teabevahetust nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt ning toetada reaalajas seiret võimaldava integreeritud ja koostalitlusvõimelise seiresüsteemi loomist, peaks uimastiamet töötama oma ülesannete täitmiseks välja vajalikud sobivad digilahendused ja neid rakendama.

| (16) | Selleks et uimastiamet saaks paremini kasutada tema käsutuses olevat teavet, näiteks võtta rohkem ennetavaid meetmeid, nagu ohuhinnangud, strateegilised luurearuanded ja hoiatusteated, ning suurendada liidu valmisolekut tulevikusuundumusteks, tuleks uimastiameti seire- ja analüüsisuutlikkust Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega võrreldes suurendada. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et uimastiamet saaks paremini kasutada tema käsutuses olevat teavet, näiteks võtta rohkem ennetavaid meetmeid, nagu ohuhinnangud, strateegilised luurearuanded ja hoiatusteated, ning suurendada liidu valmisolekut tulevikusuundumusteks, tuleks uimastiameti seire- ja analüüsisuutlikkust Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega võrreldes suurendada.

| (17) | Liidu valmiduse parandamiseks on vaja terviklikku ülevaadet uimastiprobleemi võimalikest tulevastest arengusuundadest. Selleks et uimastiamet saaks sellisteks tulevasteks arengusuundadeks valmistuda ja poliitikakujundajaid paremini teavitada, peaks ta korrapäraselt analüüsima tulevikusuundumusi, võttes arvesse peamisi suundumusi ehk praegu täheldatavaid pikaajalisi arengusuundi mõjutavaid tegureid, millel on tõenäoliselt oluline mõju tulevikus, et kaardistada uued probleemid ja võimalused uimastiprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Liidu valmiduse parandamiseks on vaja terviklikku ülevaadet uimastiprobleemi võimalikest tulevastest arengusuundadest. Selleks et uimastiamet saaks sellisteks tulevasteks arengusuundadeks valmistuda ja poliitikakujundajaid paremini teavitada, peaks ta korrapäraselt analüüsima tulevikusuundumusi, võttes arvesse peamisi suundumusi ehk praegu täheldatavaid pikaajalisi arengusuundi mõjutavaid tegureid, millel on tõenäoliselt oluline mõju tulevikus, et kaardistada uued probleemid ja võimalused uimastiprobleemide lahendamiseks.

| (18) | Uimastiprobleemi iseloomustab tehnoloogia üha sagenev kasutamine, nagu tuli taas ilmsiks COVID-19 pandeemia ajal, mil täheldati uute tehnoloogiate laialdasemat kasutuselevõttu uimastite levitamise hõlbustamiseks. Hinnanguliselt on umbes kaks kolmandikku pimevõrgu turgudel olevatest pakkumistest seotud uimastitega. Uimastikaubanduses kasutatakse erinevaid platvorme, sealhulgas sotsiaalmeediavõrgustikke ja mobiilirakendusi. Seepärast on ka uimastiprobleemile reageerimiseks hakatud rohkem kasutama internetisuhtlust ja internetipõhiseid sekkumismeetmeid, sealhulgas mobiilirakendusi ja e-tervise meetmeid. Uimastiamet peaks koos teiste asjaomaste liidu organite ja asutustega ning topelttööd vältides seirama sellist arengut osana uimastiprobleemi puudutavast tervikkäsitlusest. |
| --- | --- |

(18)

Uimastiprobleemi iseloomustab tehnoloogia üha sagenev kasutamine, nagu tuli taas ilmsiks COVID-19 pandeemia ajal, mil täheldati uute tehnoloogiate laialdasemat kasutuselevõttu uimastite levitamise hõlbustamiseks. Hinnanguliselt on umbes kaks kolmandikku pimevõrgu turgudel olevatest pakkumistest seotud uimastitega. Uimastikaubanduses kasutatakse erinevaid platvorme, sealhulgas sotsiaalmeediavõrgustikke ja mobiilirakendusi. Seepärast on ka uimastiprobleemile reageerimiseks hakatud rohkem kasutama internetisuhtlust ja internetipõhiseid sekkumismeetmeid, sealhulgas mobiilirakendusi ja e-tervise meetmeid. Uimastiamet peaks koos teiste asjaomaste liidu organite ja asutustega ning topelttööd vältides seirama sellist arengut osana uimastiprobleemi puudutavast tervikkäsitlusest.

| (19) | Asjakohaselt tuleks tegeleda selliste uute psühhoaktiivsete ainetega, mis kujutavad endast rahvatervise- ja sotsiaalseid riske kogu liidus. Seepärast on vaja uusi psühhoaktiivseid aineid seirata ja et võimaldada kiiret reageerimist, on vaja jätta alles määrusega (EÜ) nr 1920/2006 loodud varajase hoiatamise süsteem. Kõnealuse määruse sätted, mis reguleerivad uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevat teabevahetust ja varajase hoiatamise süsteemi, sealhulgas uusi psühhoaktiivseid aineid puudutavaid esialgseid aruandeid ja riskihindamisi, on hiljuti muudetud ja neid ei peaks käesoleva määrusega muutma. |
| --- | --- |

(19)

Asjakohaselt tuleks tegeleda selliste uute psühhoaktiivsete ainetega, mis kujutavad endast rahvatervise- ja sotsiaalseid riske kogu liidus. Seepärast on vaja uusi psühhoaktiivseid aineid seirata ja et võimaldada kiiret reageerimist, on vaja jätta alles määrusega (EÜ) nr 1920/2006 loodud varajase hoiatamise süsteem. Kõnealuse määruse sätted, mis reguleerivad uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevat teabevahetust ja varajase hoiatamise süsteemi, sealhulgas uusi psühhoaktiivseid aineid puudutavaid esialgseid aruandeid ja riskihindamisi, on hiljuti muudetud ja neid ei peaks käesoleva määrusega muutma.

| (20) | Tuginedes uimastiameti tugevdatud seirele ja uute psühhoaktiivsete ainete riskihindamisel saadud kogemustele, peaks uimastiamet arendama välja üldise tervise- ja julgeolekuohu hindamise suutlikkuse. Pakiliselt on vaja suurendada suutlikkust ennetada ja teha kiiresti kindlaks uued ohud ja saada teavet vastumeetmete väljatöötamiseks, kuna uimastiprobleemi praegune dünaamiline olemus tähendab, et sellega seotud katsumused võivad kiiresti levida üle piiride. |
| --- | --- |

(20)

Tuginedes uimastiameti tugevdatud seirele ja uute psühhoaktiivsete ainete riskihindamisel saadud kogemustele, peaks uimastiamet arendama välja üldise tervise- ja julgeolekuohu hindamise suutlikkuse. Pakiliselt on vaja suurendada suutlikkust ennetada ja teha kiiresti kindlaks uued ohud ja saada teavet vastumeetmete väljatöötamiseks, kuna uimastiprobleemi praegune dünaamiline olemus tähendab, et sellega seotud katsumused võivad kiiresti levida üle piiride.

| (21) | Kuna ohtlikud ained ja teatavad tarbimisharjumused võivad kahjustada tervist, peaks uimastiametil olema võimalik edastada hoiatusteateid, mis täiendavad ega piira asjaomaseid riiklikke hoiatussüsteeme. Sellise funktsiooni toetamiseks peaks uimastiamet välja töötama Euroopa uimastihoiatussüsteemi, millele riiklikel ametiasutustel on juurdepääs. Kõnealune süsteem peaks hõlbustama niisuguse teabe kiiret vahetamist, mille pinnalt on vajalik võtta tervise, sotsiaalsete aspektide, ohutuse ja julgeoleku kaitseks kiireid meetmeid. Uimastiamet peaks käesolevas määruses sätestatud tingimustel olema võimeline töötama välja hoiatussüsteemi, et teha tuvastatud riske käsitlev teave kättesaadavaks inimestele, kes tarvitavad või võivad tarvitada spetsiifilisi uimasteid. |
| --- | --- |

(21)

Kuna ohtlikud ained ja teatavad tarbimisharjumused võivad kahjustada tervist, peaks uimastiametil olema võimalik edastada hoiatusteateid, mis täiendavad ega piira asjaomaseid riiklikke hoiatussüsteeme. Sellise funktsiooni toetamiseks peaks uimastiamet välja töötama Euroopa uimastihoiatussüsteemi, millele riiklikel ametiasutustel on juurdepääs. Kõnealune süsteem peaks hõlbustama niisuguse teabe kiiret vahetamist, mille pinnalt on vajalik võtta tervise, sotsiaalsete aspektide, ohutuse ja julgeoleku kaitseks kiireid meetmeid. Uimastiamet peaks käesolevas määruses sätestatud tingimustel olema võimeline töötama välja hoiatussüsteemi, et teha tuvastatud riske käsitlev teave kättesaadavaks inimestele, kes tarvitavad või võivad tarvitada spetsiifilisi uimasteid.

| (22) | Uimastite lähteained on selliste uimastite nagu amfetamiinid, kokaiin ja heroiin tootmiseks vajalikud ained. Kuna uimastite ebaseaduslik tootmine liidus suureneb, tuleks tugevdada uimastite lähteainete seaduslikest kanalitest uimastite ebaseaduslikku tootmisesse kõrvalesuunamise ja salakaubanduse tõkestamist. Kõnealuse püüde toetamiseks peaks uimastiamet osalema uimastite lähteainete kõrvalesuunamise ja salakaubanduse seires ning komisjoni abistamisel uimastite lähteaineid käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisel. |
| --- | --- |

(22)

Uimastite lähteained on selliste uimastite nagu amfetamiinid, kokaiin ja heroiin tootmiseks vajalikud ained. Kuna uimastite ebaseaduslik tootmine liidus suureneb, tuleks tugevdada uimastite lähteainete seaduslikest kanalitest uimastite ebaseaduslikku tootmisesse kõrvalesuunamise ja salakaubanduse tõkestamist. Kõnealuse püüde toetamiseks peaks uimastiamet osalema uimastite lähteainete kõrvalesuunamise ja salakaubanduse seires ning komisjoni abistamisel uimastite lähteaineid käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisel.

| (23) | Võttes arvesse kasvavat vajadust kohtuekspertiisi- ja toksikoloogiliste andmete ja eriteadmiste järele lisaks vajadusele parandada liikmesriikide laborite vahelist kooskõlastamist, on vaja luua selliste kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustik, kellel on teadmised uimastite ja uimastitega seotud kahju valdkonnas. Selline võrgustik peaks võimaldama uimastiametil pääseda juurde asjakohasele teabele, suurendama uimastiameti suutlikkust selles valdkonnas ja toetama teadmiste vahetamist asjaomaste laborite vahel liikmesriikides, ilma et uimastiametile kaasneksid sellega oma labori loomise ja käitamisega seotud suured kulud. |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse kasvavat vajadust kohtuekspertiisi- ja toksikoloogiliste andmete ja eriteadmiste järele lisaks vajadusele parandada liikmesriikide laborite vahelist kooskõlastamist, on vaja luua selliste kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustik, kellel on teadmised uimastite ja uimastitega seotud kahju valdkonnas. Selline võrgustik peaks võimaldama uimastiametil pääseda juurde asjakohasele teabele, suurendama uimastiameti suutlikkust selles valdkonnas ja toetama teadmiste vahetamist asjaomaste laborite vahel liikmesriikides, ilma et uimastiametile kaasneksid sellega oma labori loomise ja käitamisega seotud suured kulud.

| (24) | Kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustikus peaksid liikmesriigid olema esindatud selliselt, et igaüks neist saaks määrata võrgustikku kuni kolm laborit, et katta toksikoloogia ja kohtuekspertiisi valdkond. Võimalikult laia hõlmatavuse tagamiseks tuleks võrgustikus osalemise võimalus anda ka uimastiameti töö jaoks oluliste muude laborite ekspertidele, sealhulgas Euroopa tollilaborite võrgustiku ekspertidele. Selline koostöö annaks kõigile asjaomastele laboritele võimaluse eri valdkondades üksteiselt õppida, toetaks teabe jagamist asjaomaste laborite vahel ja vähendaks üksikute laborite kulusid. |
| --- | --- |

(24)

Kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustikus peaksid liikmesriigid olema esindatud selliselt, et igaüks neist saaks määrata võrgustikku kuni kolm laborit, et katta toksikoloogia ja kohtuekspertiisi valdkond. Võimalikult laia hõlmatavuse tagamiseks tuleks võrgustikus osalemise võimalus anda ka uimastiameti töö jaoks oluliste muude laborite ekspertidele, sealhulgas Euroopa tollilaborite võrgustiku ekspertidele. Selline koostöö annaks kõigile asjaomastele laboritele võimaluse eri valdkondades üksteiselt õppida, toetaks teabe jagamist asjaomaste laborite vahel ja vähendaks üksikute laborite kulusid.

| (25) | Selleks et suurendada teadmisi uimastiameti volituste valdkonnas ja toetada liikmesriike, peaks uimastiamet määrama kindlaks ja rahastama sobivaid projekte, mille sisuks on näiteks uute uimastite võrdlusstandardite väljatöötamine, toksikoloogilised või farmakoloogilised uuringud, uuenduslike käsituste rakendamine teadusuuringutes ja uimastite profileerimine. Uimastiameti rahastatavad projektid tuleks lisada ameti iga-aastasesse konsolideeritud tegevusaruandesse ja avalikustada. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et suurendada teadmisi uimastiameti volituste valdkonnas ja toetada liikmesriike, peaks uimastiamet määrama kindlaks ja rahastama sobivaid projekte, mille sisuks on näiteks uute uimastite võrdlusstandardite väljatöötamine, toksikoloogilised või farmakoloogilised uuringud, uuenduslike käsituste rakendamine teadusuuringutes ja uimastite profileerimine. Uimastiameti rahastatavad projektid tuleks lisada ameti iga-aastasesse konsolideeritud tegevusaruandesse ja avalikustada.

| (26) | Uimastiametil on võimalus pääseda juurde andmetele ja saada vajalikke teaduskogemusi, et töötada välja ja edendada tõenduspõhiseid sekkumismeetmeid ja parimaid tavasid, suurendada teadlikkust uimastite kahjulikust mõjust, ennetusest, riskide ja kahju vähendamise meetmetest, ravist, hooldusest, rehabilitatsioonist ja taastumisest, ning asjakohasel juhul järgida sootundlikku käsitust ja võtta arvesse vanuselist mõõdet. Uimastiamet peaks edendama olemasolevate uimastiennetuse kvaliteedistandardite (Euroopa uimastiennetuse kvaliteedistandardid) ja õppekava rakendamist ning ajakohastamist, mis annab otsusetegijatele ja poliitikakujundajatele teavet kõige tulemuslikumate tõenduspõhiste ennetusmeetmete ja käsitusviiside kohta (Euroopa Liidu ennetusõppekava), sealhulgas selle kohta, kuidas jõuda suure riskiga elanikkonnarühmadeni. |
| --- | --- |

(26)

Uimastiametil on võimalus pääseda juurde andmetele ja saada vajalikke teaduskogemusi, et töötada välja ja edendada tõenduspõhiseid sekkumismeetmeid ja parimaid tavasid, suurendada teadlikkust uimastite kahjulikust mõjust, ennetusest, riskide ja kahju vähendamise meetmetest, ravist, hooldusest, rehabilitatsioonist ja taastumisest, ning asjakohasel juhul järgida sootundlikku käsitust ja võtta arvesse vanuselist mõõdet. Uimastiamet peaks edendama olemasolevate uimastiennetuse kvaliteedistandardite (Euroopa uimastiennetuse kvaliteedistandardid) ja õppekava rakendamist ning ajakohastamist, mis annab otsusetegijatele ja poliitikakujundajatele teavet kõige tulemuslikumate tõenduspõhiste ennetusmeetmete ja käsitusviiside kohta (Euroopa Liidu ennetusõppekava), sealhulgas selle kohta, kuidas jõuda suure riskiga elanikkonnarühmadeni.

| (27) | Uimastiametil peaks olema võimalik kogu liitu hõlmavast perspektiivist lähtudes hinnata riiklikke meetmeid ja koolitust, näiteks ennetuse, sealhulgas sootundliku ja eakohase ennetuse, ravi, kahju vähendamise, taastumise ja muude seonduvate meetmete valdkonnas, et teha kindlaks, kas need võtavad arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi ja kas neil on tõendatud mõjusus. Positiivne hinnang riiklikele meetmetele võiks olla kvaliteedimärgiseks. |
| --- | --- |

(27)

Uimastiametil peaks olema võimalik kogu liitu hõlmavast perspektiivist lähtudes hinnata riiklikke meetmeid ja koolitust, näiteks ennetuse, sealhulgas sootundliku ja eakohase ennetuse, ravi, kahju vähendamise, taastumise ja muude seonduvate meetmete valdkonnas, et teha kindlaks, kas need võtavad arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi ja kas neil on tõendatud mõjusus. Positiivne hinnang riiklikele meetmetele võiks olla kvaliteedimärgiseks.

| (28) | Arvestades, et uimastiametil on liidu tasandil ainulaadne positsioon, mis võimaldab tal võrrelda andmeid ja parimaid tavasid, peaks uimastiamet suutma pakkuda tuge, sealhulgas aidates kõigis liikmesriikides hinnata ja koostada riiklikke uimastistrateegiaid struktureeritumal viisil, kui liikmesriigid seda taotlevad. Lisaks tuleks tugevdada uimastiameti rolli liikmesriikidele koolituse ja toe pakkumisel kvaliteedistandardite ja heade tavade rakendamisel, võttes arvesse uimastiameti poolt nendes valdkondades kogutavaid eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades, et uimastiametil on liidu tasandil ainulaadne positsioon, mis võimaldab tal võrrelda andmeid ja parimaid tavasid, peaks uimastiamet suutma pakkuda tuge, sealhulgas aidates kõigis liikmesriikides hinnata ja koostada riiklikke uimastistrateegiaid struktureeritumal viisil, kui liikmesriigid seda taotlevad. Lisaks tuleks tugevdada uimastiameti rolli liikmesriikidele koolituse ja toe pakkumisel kvaliteedistandardite ja heade tavade rakendamisel, võttes arvesse uimastiameti poolt nendes valdkondades kogutavaid eksperditeadmisi.

| (29) | Rahvusvaheline koostöö peaks kuuluma uimastiameti põhiülesannete hulka ning tema ülesanded tuleks selgelt kindlaks määrata, et uimastiamet saaks sellises tegevuses täiel määral osaleda ning vastata rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude asutuste ning kolmandate riikide taotlustele. Uimastiametil peaks olema võimalik pakkuda asjakohaseid teaduslikke ja tõenduspõhiseid vahendeid, et arendada ja rakendada liidu uimastipoliitika välismõõdet ning liidu olulist rolli mitmepoolsel tasandil kooskõlas aluslepingutega, et tagada liidu uimastipoliitika tõhus ja sidus rakendamine nii liidus endas kui ka rahvusvahelisel tasandil. Selle valdkonna töö peaks põhinema uimastiameti väljatöötatud rahvusvahelise koostöö raamistikul. Rahvusvahelise koostöö raamistik peaks olema kooskõlas aluslepingutega ja liidu rahvusvahelise koostöö prioriteetidega ning see peaks juhinduma asjakohastest ÜRO õigusaktidest. Uimastiamet peaks rahvusvahelise koostöö raamistiku korrapäraselt läbi vaatama, et see kajastaks asjakohaselt rahvusvahelist arengut ja prioriteete. |
| --- | --- |

(29)

Rahvusvaheline koostöö peaks kuuluma uimastiameti põhiülesannete hulka ning tema ülesanded tuleks selgelt kindlaks määrata, et uimastiamet saaks sellises tegevuses täiel määral osaleda ning vastata rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude asutuste ning kolmandate riikide taotlustele. Uimastiametil peaks olema võimalik pakkuda asjakohaseid teaduslikke ja tõenduspõhiseid vahendeid, et arendada ja rakendada liidu uimastipoliitika välismõõdet ning liidu olulist rolli mitmepoolsel tasandil kooskõlas aluslepingutega, et tagada liidu uimastipoliitika tõhus ja sidus rakendamine nii liidus endas kui ka rahvusvahelisel tasandil. Selle valdkonna töö peaks põhinema uimastiameti väljatöötatud rahvusvahelise koostöö raamistikul. Rahvusvahelise koostöö raamistik peaks olema kooskõlas aluslepingutega ja liidu rahvusvahelise koostöö prioriteetidega ning see peaks juhinduma asjakohastest ÜRO õigusaktidest. Uimastiamet peaks rahvusvahelise koostöö raamistiku korrapäraselt läbi vaatama, et see kajastaks asjakohaselt rahvusvahelist arengut ja prioriteete.

| (30) | Selleks et aidata ära kasutada julgeolekut ja tervist puudutavate teadusuuringute liidupoolse rahastamise kõik võimalused ja vastata uimastipoliitika vajadustele, peaks uimastiamet aitama komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada liidu raamprogrammid uimastiameti eesmärkide seisukohast oluliste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning neid rakendada. Kui uimastiamet aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad või koostada ja rakendada liidu raamprogrammi, ei tohiks ta saada sellest programmist rahalisi vahendeid ning ta peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Uimastiamet peaks osalema kogu liitu hõlmavates teadusuuringute ja innovatsiooni algatustes, tagamaks, et arendatakse uimastiameti tegevuseks vajalikku tehnoloogiat ja et see on kasutamiseks kättesaadav. Kavandatud teadus- ja innovatsioonitegevus tuleks ette näha ühtses programmidokumendis, mis sisaldab uimastiameti mitmeaastast ja iga-aastast tööprogrammi. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et aidata ära kasutada julgeolekut ja tervist puudutavate teadusuuringute liidupoolse rahastamise kõik võimalused ja vastata uimastipoliitika vajadustele, peaks uimastiamet aitama komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada liidu raamprogrammid uimastiameti eesmärkide seisukohast oluliste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning neid rakendada. Kui uimastiamet aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad või koostada ja rakendada liidu raamprogrammi, ei tohiks ta saada sellest programmist rahalisi vahendeid ning ta peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Uimastiamet peaks osalema kogu liitu hõlmavates teadusuuringute ja innovatsiooni algatustes, tagamaks, et arendatakse uimastiameti tegevuseks vajalikku tehnoloogiat ja et see on kasutamiseks kättesaadav. Kavandatud teadus- ja innovatsioonitegevus tuleks ette näha ühtses programmidokumendis, mis sisaldab uimastiameti mitmeaastast ja iga-aastast tööprogrammi.

| (31) | Uimastiameti tegevuse tulemuslikuks kontrollimiseks peaksid uimastiameti haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamisel tuleks võtta arvesse nende asjaomaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Asendusliikmel peaks asjaomase liikme puudumise korral olema liikme volitused. Asendusliikmed võivad koosolekutel osaleda ka asjaomase täisliikme kohalolekul, ilma et see tekitaks uimastiametile lisakulusid, kuid nad ei osale hääletamisel. |
| --- | --- |

(31)

Uimastiameti tegevuse tulemuslikuks kontrollimiseks peaksid uimastiameti haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamisel tuleks võtta arvesse nende asjaomaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Asendusliikmel peaks asjaomase liikme puudumise korral olema liikme volitused. Asendusliikmed võivad koosolekutel osaleda ka asjaomase täisliikme kohalolekul, ilma et see tekitaks uimastiametile lisakulusid, kuid nad ei osale hääletamisel.

| (32) | Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused, eelkõige eelarve, asjakohaste finantsreeglite ja kavandamisdokumentide ning iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande vastuvõtmiseks. Uimastiameti sõltumatu toimimise ja usaldusväärsuse tagamiseks peaks haldusnõukogu võtma vastu ka reeglid oma liikmete, juhatuse liikmete, teaduskomitee liikmete, uimastite ja uimastisõltuvuse Euroopa teabevõrgustiku (edaspidi „Reitoxi teabevõrgustik“) liikmete, riikide lähetatud ekspertide ja muude ametiväliste töötajate huvide konflikti ennetamiseks ja haldamiseks. Seejuures on tähtis, et uimastiamet võtab igati arvesse kõnealuses küsimuses esitatud soovitusi ja suuniseid, eelkõige Euroopa Ombudsmani soovitusi ja suuniseid ning komisjoni 10. detsembri 2013. aasta suuniseid huvide konfliktide ennetamise ja haldamise kohta ELi detsentraliseeritud asutustes. Haldusnõukogu peaks kasutama ametisse nimetava asutuse volitusi uimastiameti töötajate, sealhulgas tegevdirektori suhtes. |
| --- | --- |

(32)

Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused, eelkõige eelarve, asjakohaste finantsreeglite ja kavandamisdokumentide ning iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande vastuvõtmiseks. Uimastiameti sõltumatu toimimise ja usaldusväärsuse tagamiseks peaks haldusnõukogu võtma vastu ka reeglid oma liikmete, juhatuse liikmete, teaduskomitee liikmete, uimastite ja uimastisõltuvuse Euroopa teabevõrgustiku (edaspidi „Reitoxi teabevõrgustik“) liikmete, riikide lähetatud ekspertide ja muude ametiväliste töötajate huvide konflikti ennetamiseks ja haldamiseks. Seejuures on tähtis, et uimastiamet võtab igati arvesse kõnealuses küsimuses esitatud soovitusi ja suuniseid, eelkõige Euroopa Ombudsmani soovitusi ja suuniseid ning komisjoni 10. detsembri 2013. aasta suuniseid huvide konfliktide ennetamise ja haldamise kohta ELi detsentraliseeritud asutustes. Haldusnõukogu peaks kasutama ametisse nimetava asutuse volitusi uimastiameti töötajate, sealhulgas tegevdirektori suhtes.

| (33) | On tähtis, et kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüaksid tagada, et haldusnõukogus on esindatud ja tema töösse on kaasatud võimalikult suur hulk vaatenurki ja kogemusi, tagades samal ajal selle töö järjepidevuse. Kõikide osaliste eesmärk peaks olema haldusnõukogus soolise tasakaalu saavutamine. |
| --- | --- |

(33)

On tähtis, et kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüaksid tagada, et haldusnõukogus on esindatud ja tema töösse on kaasatud võimalikult suur hulk vaatenurki ja kogemusi, tagades samal ajal selle töö järjepidevuse. Kõikide osaliste eesmärk peaks olema haldusnõukogus soolise tasakaalu saavutamine.

| (34) | Haldusnõukogu otsuste ettevalmistamisel peaks teda abistama juhatus. Uimastiameti tööd peaks juhtima tegevdirektor. Teaduskomitee peaks abistama haldusnõukogu ja tegevdirektorit valdkonnaga seotud teadusküsimustes. |
| --- | --- |

(34)

Haldusnõukogu otsuste ettevalmistamisel peaks teda abistama juhatus. Uimastiameti tööd peaks juhtima tegevdirektor. Teaduskomitee peaks abistama haldusnõukogu ja tegevdirektorit valdkonnaga seotud teadusküsimustes.

| (35) | Haldusnõukogu peaks komisjoni korraldatava ja hallatava avatud ja läbipaistva valikumenetluse tulemusel nimetama ametisse tegevdirektori. Kooskõlas Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse tegevdirektori ametisse nimetamisel järgitava tavaga peaks komisjon kaaluma haldusnõukogu esindaja kaasamist vaatlejana ametisse nimetamise menetlusse. Tegevdirektori tegevusele tema esimese viieaastase ametiaja lõpus antav komisjoni hinnang peaks hõlmama ka haldusnõukogu eelnevat hinnangut tegevdirektori tegevusele. |
| --- | --- |

(35)

Haldusnõukogu peaks komisjoni korraldatava ja hallatava avatud ja läbipaistva valikumenetluse tulemusel nimetama ametisse tegevdirektori. Kooskõlas Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse tegevdirektori ametisse nimetamisel järgitava tavaga peaks komisjon kaaluma haldusnõukogu esindaja kaasamist vaatlejana ametisse nimetamise menetlusse. Tegevdirektori tegevusele tema esimese viieaastase ametiaja lõpus antav komisjoni hinnang peaks hõlmama ka haldusnõukogu eelnevat hinnangut tegevdirektori tegevusele.

| (36) | On oluline, et uimastiametil on piisavalt vahendeid talle käesoleva määruse kohaste ülesannete, eesmärkide ja kohustuste täitmiseks ning tal on ülesannetele vastav eraldiseisev eelarve. Uimastiametit tuleks rahastada peamiselt liidu üldeelarvest makstavast toetusest. Liidu eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab liidu rahalist toetust ja muid liidu üldeelarvest makstavaid toetusi. Uimastiameti raamatupidamisarvestust peaks auditeerima kontrollikoda. |
| --- | --- |

(36)

On oluline, et uimastiametil on piisavalt vahendeid talle käesoleva määruse kohaste ülesannete, eesmärkide ja kohustuste täitmiseks ning tal on ülesannetele vastav eraldiseisev eelarve. Uimastiametit tuleks rahastada peamiselt liidu üldeelarvest makstavast toetusest. Liidu eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab liidu rahalist toetust ja muid liidu üldeelarvest makstavaid toetusi. Uimastiameti raamatupidamisarvestust peaks auditeerima kontrollikoda.

| (37) | Selleks et aidata liikmesriikidel ja muudel sidusrühmadel uimastiprobleemi paremini mõista ja sellega tegeleda, tuleks lisaks käesolevas määruses sätestatud põhiülesannetele näha uimastiameti jaoks ette võimalus osutada tasu eest lisateenuseid. Uimastiameti võetavate tasude arvutamise meetod peaks olema läbipaistev. Uimastiameti võetavad tasud peaksid täielikult katma osutatud teenustega seotud toimingute kulud, sealhulgas personali- ja tegevuskulud. Kui tasud on eelarveaastal sisse nõutud, tuleks uimastiameti esialgsele raamatupidamisaruandele lisada aruanne nende tasude kohta. Selliseid aruandeid peaks samuti auditeerima kontrollikoda. Tasud tuleks kehtestada sellisel tasemel, millega hoitakse ära puudujääk või märkimisväärse ülejäägi tekkimine ning tasud tuleks üle vaadata, kui see tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et aidata liikmesriikidel ja muudel sidusrühmadel uimastiprobleemi paremini mõista ja sellega tegeleda, tuleks lisaks käesolevas määruses sätestatud põhiülesannetele näha uimastiameti jaoks ette võimalus osutada tasu eest lisateenuseid. Uimastiameti võetavate tasude arvutamise meetod peaks olema läbipaistev. Uimastiameti võetavad tasud peaksid täielikult katma osutatud teenustega seotud toimingute kulud, sealhulgas personali- ja tegevuskulud. Kui tasud on eelarveaastal sisse nõutud, tuleks uimastiameti esialgsele raamatupidamisaruandele lisada aruanne nende tasude kohta. Selliseid aruandeid peaks samuti auditeerima kontrollikoda. Tasud tuleks kehtestada sellisel tasemel, millega hoitakse ära puudujääk või märkimisväärse ülejäägi tekkimine ning tasud tuleks üle vaadata, kui see tingimus ei ole täidetud.

| (38) | Tegevdirektor peaks samuti esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule uimastiameti iga-aastase tegevusaruande. Peale selle peaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul olema võimalik paluda tegevdirektoril esitada aruanne oma ülesannete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(38)

Tegevdirektor peaks samuti esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule uimastiameti iga-aastase tegevusaruande. Peale selle peaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul olema võimalik paluda tegevdirektoril esitada aruanne oma ülesannete täitmise kohta.

| (39) | Uimastiameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (6). Uimastiamet peaks olema oma tegevuses võimalikult läbipaistev, ilma et see ohustaks tema tegevuse eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

(39)

Uimastiameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (6). Uimastiamet peaks olema oma tegevuses võimalikult läbipaistev, ilma et see ohustaks tema tegevuse eesmärgi saavutamist.

| (40) | Uimastiameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (7) ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelist 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, (8) millega Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus on ühinenud. |
| --- | --- |

(40)

Uimastiameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (7) ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelist 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, (8) millega Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus on ühinenud.

| (41) | Uimastiamet töötleb erilist kaitset nõudvaid andmeid, eelkõige Euroopa Liidu salastatud teavet ja tundlikku, kuid salastamata teavet. Uimastiamet peaks kehtestama sellise teabe konfidentsiaalsust ja töötlemist käsitlevad normid. ELi salastatud teabe kaitset käsitlevad normid peaksid olema kooskõlas komisjoni otsustega (EL, Euratom) 2015/443 (9) ja (EL, Euratom) 2015/444 (10). Kooskõlas nimetatud õigusaktidega peaks uimastiamet hoiduma tundlike andmete avaldamisest. Samuti peaks ta hoiduma kolmandate isikute konfidentsiaalse äriteabe avalikustamisest. |
| --- | --- |

(41)

Uimastiamet töötleb erilist kaitset nõudvaid andmeid, eelkõige Euroopa Liidu salastatud teavet ja tundlikku, kuid salastamata teavet. Uimastiamet peaks kehtestama sellise teabe konfidentsiaalsust ja töötlemist käsitlevad normid. ELi salastatud teabe kaitset käsitlevad normid peaksid olema kooskõlas komisjoni otsustega (EL, Euratom) 2015/443 (9) ja (EL, Euratom) 2015/444 (10). Kooskõlas nimetatud õigusaktidega peaks uimastiamet hoiduma tundlike andmete avaldamisest. Samuti peaks ta hoiduma kolmandate isikute konfidentsiaalse äriteabe avalikustamisest.

| (42) | Uimastiameti tegevuse kontrollimiseks ja tagamiseks ning selle kontrollimiseks ja tagamiseks, et uimastiameti volitused võimaldavad tal võtta meetmeid, mis on vajalikud uimastiturul ja -poliitikas toimunud suundumuste tõttu, tuleks korrapäraselt läbi viia uimastiameti töö välishindamine ja vajaduse korral tema volitusi vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(42)

Uimastiameti tegevuse kontrollimiseks ja tagamiseks ning selle kontrollimiseks ja tagamiseks, et uimastiameti volitused võimaldavad tal võtta meetmeid, mis on vajalikud uimastiturul ja -poliitikas toimunud suundumuste tõttu, tuleks korrapäraselt läbi viia uimastiameti töö välishindamine ja vajaduse korral tema volitusi vastavalt kohandada.

| (43) | Uimastiamet peaks oma tööprogrammi rakendamisel tegema täielikult põhiõigusi järgides tihedat koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning muude valitsus- ja valitsusväliste organite, sealhulgas asjaomaste tehniliste organitega nii liidus kui ka väljaspool liitu kooskõlas aluslepingu asjaomaste sätetega ja liikmesriigi pädevusega, eelkõige selleks, et vältida topelttööd ja tagada juurdepääs kõigile oma volituste täitmiseks vajalikele andmetele ja vahenditele. |
| --- | --- |

(43)

Uimastiamet peaks oma tööprogrammi rakendamisel tegema täielikult põhiõigusi järgides tihedat koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning muude valitsus- ja valitsusväliste organite, sealhulgas asjaomaste tehniliste organitega nii liidus kui ka väljaspool liitu kooskõlas aluslepingu asjaomaste sätetega ja liikmesriigi pädevusega, eelkõige selleks, et vältida topelttööd ja tagada juurdepääs kõigile oma volituste täitmiseks vajalikele andmetele ja vahenditele.

| (44) | Uimastiamet peaks asendama Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ja on selle õigusjärglane. Seepärast peaks ta olema kõikide Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega sõlmitud lepingute, sealhulgas töölepingute, temal lasuvate kohustuste ja tema vara õigusjärglane. Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse poolt enne 2. juulit 2024 sõlmitud rahvusvahelised lepingud peaksid jääma jõusse. |
| --- | --- |

(44)

Uimastiamet peaks asendama Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ja on selle õigusjärglane. Seepärast peaks ta olema kõikide Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusega sõlmitud lepingute, sealhulgas töölepingute, temal lasuvate kohustuste ja tema vara õigusjärglane. Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse poolt enne 2. juulit 2024 sõlmitud rahvusvahelised lepingud peaksid jääma jõusse.

| (45) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ameti asutamine uimastiprobleemiga tegelemiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (EL leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(45)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ameti asutamine uimastiprobleemiga tegelemiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (EL leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Uimastiameti eesmärk ja ülesanded

Artikkel 1

Uimastiameti asutamine

1.   Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Liidu Uimastiamet (EUDA) (edaspidi „uimastiamet“).

2.   Uimastiamet asendab määrusega (EÜ) nr 1920/2006 asutatud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ning on selle õigusjärglane.

Artikkel 2

Õiguslik seisund ja asukoht

1.   Uimastiamet on liidu asutus ja ta on juriidiline isik.

2.   Uimastiametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusele juriidilistele isikutele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   Uimastiameti asukoht on Portugalis Lissabonis.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „uimasti“ – järgmised ained:






  a) | ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooniga (muudetud 1972. aasta protokolliga) või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooniga hõlmatud aine; |
| --- | --- | --- |

1)

„uimasti“ – järgmised ained:

a)

ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooniga (muudetud 1972. aasta protokolliga) või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooniga hõlmatud aine;

| b) | nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK (11) lisas loetletud aine; |
| --- | --- |

b)

nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK (11) lisas loetletud aine;

11

| 2) | „uus psühhoaktiivne aine“ – nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK artikli 1 punktis 4 määratletud uus psühhoaktiivne aine; |
| --- | --- |

2)

„uus psühhoaktiivne aine“ – nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK artikli 1 punktis 4 määratletud uus psühhoaktiivne aine;

| 3) | „segatarvitamine“ – ühe või mitme ebaseadusliku või seadusliku (eelkõige ravimid, alkohol ja tubakas) psühhoaktiivse aine või teatavat liiki psühhoaktiivse aine tarvitamine uimastitega samal ajal või lühikese aja jooksul pärast uimastite tarvitamist; |
| --- | --- |

3)

„segatarvitamine“ – ühe või mitme ebaseadusliku või seadusliku (eelkõige ravimid, alkohol ja tubakas) psühhoaktiivse aine või teatavat liiki psühhoaktiivse aine tarvitamine uimastitega samal ajal või lühikese aja jooksul pärast uimastite tarvitamist;

| 4) | „uimastite lähteaine“ – aine, mida kontrollitakse ja jälgitakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 273/2004 (12) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 111/2005; (13) |
| --- | --- |

4)

„uimastite lähteaine“ – aine, mida kontrollitakse ja jälgitakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 273/2004 (12) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 111/2005; (13)

12

13

| 5) | „osalev riik“ – liikmesriik või kolmas riik, kes on kooskõlas käesoleva määruse artikliga 54 sõlminud liiduga lepingu; |
| --- | --- |

5)

„osalev riik“ – liikmesriik või kolmas riik, kes on kooskõlas käesoleva määruse artikliga 54 sõlminud liiduga lepingu;

| 6) | „rahvusvaheline organisatsioon“ – organisatsioon ja sellele alluvad asutused, mida reguleerib rahvusvaheline avalik õigus, või muu asutus, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel; |
| --- | --- |

6)

„rahvusvaheline organisatsioon“ – organisatsioon ja sellele alluvad asutused, mida reguleerib rahvusvaheline avalik õigus, või muu asutus, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel;

| 7) | „ÜRO uimastikonventsioonid“ – ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon (muudetud 1972. aasta protokolliga), ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon ning ÜRO 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane konventsioon; |
| --- | --- |

7)

„ÜRO uimastikonventsioonid“ – ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon (muudetud 1972. aasta protokolliga), ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon ning ÜRO 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane konventsioon;

| 8) | „ÜRO süsteem“ – ÜRO uimastikonventsioonidega loodud kontrollimehhanismi süsteem. |
| --- | --- |

8)

„ÜRO süsteem“ – ÜRO uimastikonventsioonidega loodud kontrollimehhanismi süsteem.

Artikkel 4

Uimastiameti üldine ülesanne

1.   Uimastiamet teeb järgmist:

| a) | annab liidule ja liikmesriikidele liidu tasandil faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, varajast hoiatust ja teeb riskihindamist uimastite, uimastite tarvitamise, uimastite tarvitamisest tingitud häirete ja uimastisõltuvuse, ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise, taastumise, uimastiturgude, uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse, ning uimastitega seotud muude asjakohaste probleemide ja nende tagajärgede kohta, ning |
| --- | --- |

a)

annab liidule ja liikmesriikidele liidu tasandil faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, varajast hoiatust ja teeb riskihindamist uimastite, uimastite tarvitamise, uimastite tarvitamisest tingitud häirete ja uimastisõltuvuse, ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise, taastumise, uimastiturgude, uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse, ning uimastitega seotud muude asjakohaste probleemide ja nende tagajärgede kohta, ning

| b) | soovitab asjakohaseid ja konkreetseid tõenditel põhinevaid meetmeid selle kohta, kuidas uimastite, uimastite tarvitamise, uimastite tarvitamisest tingitud häirete ja uimastisõltuvuse, ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise, taastumise, uimastiturgude, uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse, ning uimastitega seotud muude asjakohaste probleemide ja nende tagajärgedega seotud katsumusi tõhusalt ja aegsasti lahendada. |
| --- | --- |

b)

soovitab asjakohaseid ja konkreetseid tõenditel põhinevaid meetmeid selle kohta, kuidas uimastite, uimastite tarvitamise, uimastite tarvitamisest tingitud häirete ja uimastisõltuvuse, ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise, taastumise, uimastiturgude, uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse, ning uimastitega seotud muude asjakohaste probleemide ja nende tagajärgedega seotud katsumusi tõhusalt ja aegsasti lahendada.

2.   Oma ülesannete täitmisel tagab uimastiamet põhiõiguste ja andmekaitsenormide täieliku järgimise ning käsitab uimastiprobleemi tõenduspõhiselt, terviklikult, tasakaalustatult ja valdkonnaüleselt. Kõnealuse käsitusviisi puhul võetakse arvesse inimõiguste, soo ja soolise võrdõiguslikkuse, vanuse, tervise, tervisealase võrdsuse ja sotsiaalseid aspekte.

Artikkel 5

Eriülesanded

1.   Artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldise ülesande täitmiseks on uimastiametil järgmised eriülesanded:

| a) | seire, mis hõlmab






  i) | artikli 6 lõike 1 kohast teabe ja andmete kogumist ja analüüsi; |
| --- | --- | --- |

a)

seire, mis hõlmab

i)

artikli 6 lõike 1 kohast teabe ja andmete kogumist ja analüüsi;

| ii) | artikli 6 lõike 5 kohast teabe, andmete ja analüüsitulemuste levitamist ning |
| --- | --- |

ii)

artikli 6 lõike 5 kohast teabe, andmete ja analüüsitulemuste levitamist ning

| iii) | artikli 7 kohast uimastiprobleemi seiret, mis hõlmab tervise, inimõiguste, sotsiaalseid, ohutuse ja julgeoleku aspekte; |
| --- | --- |

iii)

artikli 7 kohast uimastiprobleemi seiret, mis hõlmab tervise, inimõiguste, sotsiaalseid, ohutuse ja julgeoleku aspekte;

| b) | valmidus, mis hõlmab






  i) | artiklite 8–11 kohast uusi psühhoaktiivseid aineid puudutavat teabevahetust ja varajase hoiatamise süsteemi, sealhulgas esialgsete aruannete koostamist ja riskihindamisi; |
| --- | --- | --- |

b)

valmidus, mis hõlmab

i)

artiklite 8–11 kohast uusi psühhoaktiivseid aineid puudutavat teabevahetust ja varajase hoiatamise süsteemi, sealhulgas esialgsete aruannete koostamist ja riskihindamisi;

| ii) | artikli 12 kohast tervise- ja julgeolekuohu hindamist ja valmidust; |
| --- | --- |

ii)

artikli 12 kohast tervise- ja julgeolekuohu hindamist ja valmidust;

| iii) | artikli 13 kohast Euroopa uimastihoiatussüsteemi loomist ja käitamist; |
| --- | --- |

iii)

artikli 13 kohast Euroopa uimastihoiatussüsteemi loomist ja käitamist;

| iv) | artikli 14 kohast uimastite lähteainete kõrvalesuunamise ja nende salakaubandusega seotud arengusuundade seiret ning uimastite lähteaineid käsitleva liidu õiguse rakendamisele kaasaaitamist; |
| --- | --- |

iv)

artikli 14 kohast uimastite lähteainete kõrvalesuunamise ja nende salakaubandusega seotud arengusuundade seiret ning uimastite lähteaineid käsitleva liidu õiguse rakendamisele kaasaaitamist;

| v) | artikli 15 kohast kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustiku loomist ja käitamist; |
| --- | --- |

v)

artikli 15 kohast kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustiku loomist ja käitamist;

| c) | pädevuse arendamine, mis hõlmab






  i) | artikli 16 kohast tõenduspõhiste sekkumismeetmete, parimate tavade ja teadlikkuse suurendamise meetmete väljatöötamist ja edendamist; |
| --- | --- | --- |

c)

pädevuse arendamine, mis hõlmab

i)

artikli 16 kohast tõenduspõhiste sekkumismeetmete, parimate tavade ja teadlikkuse suurendamise meetmete väljatöötamist ja edendamist;

| ii) | artikli 17 kohast riiklike meetmete hindamist; |
| --- | --- |

ii)

artikli 17 kohast riiklike meetmete hindamist;

| iii) | artikli 18 kohast liikmesriikide toetamist; |
| --- | --- |

iii)

artikli 18 kohast liikmesriikide toetamist;

| iv) | artikli 19 kohast koolitust; |
| --- | --- |

iv)

artikli 19 kohast koolitust;

| v) | artikli 20 kohast rahvusvahelist koostööd ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

v)

artikli 20 kohast rahvusvahelist koostööd ja tehnilist abi;

| vi) | artikli 21 kohast teadus- ja innovatsioonitegevust. |
| --- | --- |

vi)

artikli 21 kohast teadus- ja innovatsioonitegevust.

2.   Uimastiamet loob artiklis 32 osutatud uimastite ja uimastisõltuvuse Euroopa teabevõrgustiku (Reitoxi teabevõrgustik) ja koordineerib seda, pidades nõu ja tehes koostööd osalevate riikide pädevate asutuste ja organisatsioonidega.

3.   Uimastiamet tegutseb lõikes 1 sätestatud eriülesannete täitmisel läbipaistvalt, objektiivselt, erapooletult ja rangelt teaduslikult.

4.   Uimastiamet toetab ja parandab riiklike ja liidu meetmete kooskõlastamist oma tegevusvaldkonnas. Uimastiamet hõlbustab teabevahetust otsusetegijate, teadlaste, spetsialistide ning nende isikute vahel, kes tegelevad riiklikes ja valitsusvälistes organisatsioonides uimastitega seotud küsimustega.

5.   Kohaldatavate uimasteid käsitlevate liidu strateegiliste dokumentide rakendamisel toetab uimastiamet asjakohasel juhul komisjoni, liikmesriike ja muid nimetatud strateegilistes dokumentides kindlaks määratud asjasse puutuvaid sidusrühmi.

6.   Lõikes 1 sätestatud eriülesannete täitmisel võib uimastiamet

| a) | korraldada ekspertide kohtumisi, |
| --- | --- |

a)

korraldada ekspertide kohtumisi,

| b) | moodustada ajutisi töörühmi ja |
| --- | --- |

b)

moodustada ajutisi töörühmi ja

| c) | rahastada projekte vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

c)

rahastada projekte vastavalt vajadusele.

Kui uimastiamet korraldab kohtumisi, moodustab töörühmi või rahastab projekte vastavalt esimesele lõigule, teavitab ta sellest Reitoxi teabevõrgustikku.

7.   Selleks et uimastiprobleemi seire ja hindamine ning sellele reageerimine oleks võimalikult tõhus, teeb uimastiamet lõikes 1 sätestatud eriülesannete täitmisel aktiivselt koostööd asjasse puutuvate sidusrühmadega, sealhulgas:

| a) | muude asjaomaste liidu organite ja asutustega nende volituste piires, eelkõige Europoliga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1727 (14) asutatud Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametiga (Eurojust), nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (15) asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219 (16) asutatud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (17) asutatud Euroopa Ravimiametiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (18) asutatud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/127 (19) asutatud Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutusega (Eurofound); |
| --- | --- |

a)

muude asjaomaste liidu organite ja asutustega nende volituste piires, eelkõige Europoliga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1727 (14) asutatud Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametiga (Eurojust), nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (15) asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219 (16) asutatud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (17) asutatud Euroopa Ravimiametiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (18) asutatud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/127 (19) asutatud Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutusega (Eurofound);

| b) | muude rahvusvaheliste organite ja asutustega, eelkõige ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo, ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ning rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komiteega, ning |
| --- | --- |

b)

muude rahvusvaheliste organite ja asutustega, eelkõige ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo, ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ning rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komiteega, ning

| c) | teadusringkondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |
| --- | --- |

c)

teadusringkondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

8.   Uimastiamet tegeleb omal algatusel oma volituste piires teavitustööga. Teavitustöö jaoks vahendite eraldamine ei tohi kahjustada lõikes 1 sätestatud eriülesannete tulemuslikku täitmist. Uimastiamet korraldab teavitustööd kooskõlas haldusnõukogus vastu võetud asjakohaste kommunikatsioonistrateegiate ja levitamiskavadega. Uimastiamet võib strateegiate ja kavade väljatöötamisse kaasata asjasse puutuvaid sidusrühmi, sealhulgas teadusringkondi ja kodanikuühiskonna organisatsioone.

II PEATÜKK

Seire

Artikkel 6

Teabe ja andmete kogumine ja levitamine

1.   Uimastiamet teeb järgmist:

| a) | kogub asjakohast teavet ja andmeid, sealhulgas riiklike teabekeskuste edastatud, uurimistöö tulemusel saadud, avalikest allikatest kättesaadavat teavet ja andmeid ning liidu ja valitsusvälistest allikatest ning pädevatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt ja asutustelt saadud teavet ja andmeid; |
| --- | --- |

a)

kogub asjakohast teavet ja andmeid, sealhulgas riiklike teabekeskuste edastatud, uurimistöö tulemusel saadud, avalikest allikatest kättesaadavat teavet ja andmeid ning liidu ja valitsusvälistest allikatest ning pädevatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt ja asutustelt saadud teavet ja andmeid;

| b) | kogub teavet ja andmeid, mida on vaja segatarvitamise ja selle tagajärgede seireks artikli 7 lõike 1 punkti d alusel; |
| --- | --- |

b)

kogub teavet ja andmeid, mida on vaja segatarvitamise ja selle tagajärgede seireks artikli 7 lõike 1 punkti d alusel;

| c) | kogub koostöös Europoliga riiklikelt teabekeskustelt kättesaadavat teavet ja andmeid uute psühhoaktiivsete ainete kohta ning edastab selle teabe põhjendamatu viivituseta riiklikele teabekeskustele, Europoli riiklikele üksustele ja komisjonile; |
| --- | --- |

c)

kogub koostöös Europoliga riiklikelt teabekeskustelt kättesaadavat teavet ja andmeid uute psühhoaktiivsete ainete kohta ning edastab selle teabe põhjendamatu viivituseta riiklikele teabekeskustele, Europoli riiklikele üksustele ja komisjonile;

| d) | kogub ja analüüsib uimastite lähteainetega ning nende kõrvalesuunamise ja salakaubandusega seotud teavet ja andmeid; |
| --- | --- |

d)

kogub ja analüüsib uimastite lähteainetega ning nende kõrvalesuunamise ja salakaubandusega seotud teavet ja andmeid;

| e) | teeb ja tellib oma ülesannete täitmiseks vajalikke teadus- ja seireuuringuid, küsitlusi, teostatavusuuringuid ja katseprojekte; |
| --- | --- |

e)

teeb ja tellib oma ülesannete täitmiseks vajalikke teadus- ja seireuuringuid, küsitlusi, teostatavusuuringuid ja katseprojekte;

| f) | tagab liidu tasandil teabe ja andmete parema võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse, kehtestades selleks koostöös riiklike teabekeskustega näitajad ja vabatahtlikud ühised standardid, mille järgimist võib uimastiamet soovitada, selleks et saavutada liikmesriikides ja liidus kasutatavate mõõtmismeetodite suurem ühtsus; |
| --- | --- |

f)

tagab liidu tasandil teabe ja andmete parema võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse, kehtestades selleks koostöös riiklike teabekeskustega näitajad ja vabatahtlikud ühised standardid, mille järgimist võib uimastiamet soovitada, selleks et saavutada liikmesriikides ja liidus kasutatavate mõõtmismeetodite suurem ühtsus;

| g) | teeb tihedat koostööd asjaomaste liidu organite ja asutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega, eelkõige ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo ja rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komiteega, et hõlbustada teavitamist ja vältida tarbetut koormust liikmesriikidele. |
| --- | --- |

g)

teeb tihedat koostööd asjaomaste liidu organite ja asutustega ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega, eelkõige ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo ja rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komiteega, et hõlbustada teavitamist ja vältida tarbetut koormust liikmesriikidele.

2.   Uimastiamet kogub asjakohaseid riiklikke andmeid riiklike teabekeskuste kaudu. Enne andmete kogumist arutavad uimastiamet ja riiklikud teabekeskused riiklikku aruandluspaketti ja lepivad selles kokku. Uimastiamet võib kasutada riiklike andmete saamiseks täiendavaid teabeallikaid. Kui uimastiamet kasutab täiendavaid teabeallikaid, teavitab ta sellest igakülgselt asjaomast riiklikku teabekeskust. Võimaluse korral jaotatakse kogutud andmed bioloogilise soo ja sotsiaalse soo alusel. Asjaomased andmed võtavad arvesse uimastipoliitika sootundlikke aspekte.

3.   Uimastiamet töötab oma volituste piires välja andmete kogumise meetodid ja käsituse, sealhulgas välispartneritega korraldatavate projektide kaudu.

4.   Uimastiamet töötab teabe ja andmete kogumiseks, kontrollimiseks, analüüsimiseks, aruandluseks, haldamiseks ja vahetuseks (sealhulgas automaatseks) välja vajalikud digilahendused.

5.   Uimastiamet levitab teavet ja andmeid järgmiselt:

| a) | teeb enda koostatud teabe, sealhulgas uusi arengusuundi ja muutuvaid suundumusi puudutava teabe kättesaadavaks liidule, liikmesriikidele ja teistele huvitatud isikutele; |
| --- | --- |

a)

teeb enda koostatud teabe, sealhulgas uusi arengusuundi ja muutuvaid suundumusi puudutava teabe kättesaadavaks liidule, liikmesriikidele ja teistele huvitatud isikutele;

| b) | tagab oma analüüside, järelduste ja aruannete laialdase levitamise, muu hulgas teadusringkondadele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja mõjutatud kogukondadele, sealhulgas uimasteid tarvitavatele inimestele, välja arvatud artiklis 49 osutatud salastatud ja tundlikud, kuid salastamata andmed; |
| --- | --- |

b)

tagab oma analüüside, järelduste ja aruannete laialdase levitamise, muu hulgas teadusringkondadele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja mõjutatud kogukondadele, sealhulgas uimasteid tarvitavatele inimestele, välja arvatud artiklis 49 osutatud salastatud ja tundlikud, kuid salastamata andmed;

| c) | avaldab enda kogutud andmete põhjal korrapäraselt aruande uimastiprobleemi olukorra ja uute suundumuste kohta; |
| --- | --- |

c)

avaldab enda kogutud andmete põhjal korrapäraselt aruande uimastiprobleemi olukorra ja uute suundumuste kohta;

| d) | loob avatud teadusdokumentatsioonikogu ja teeb selle avalikkusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

d)

loob avatud teadusdokumentatsioonikogu ja teeb selle avalikkusele kättesaadavaks;

| e) | annab teavet kvaliteedistandardite, tõenduspõhiste parimate tavade, uuenduslike käsituste ja kasutatavate teadusuuringute tulemuste kohta liikmesriikides ning hõlbustab selliste standardite ja tavade kohta teabe vahetamist ja nende rakendamist. |
| --- | --- |

e)

annab teavet kvaliteedistandardite, tõenduspõhiste parimate tavade, uuenduslike käsituste ja kasutatavate teadusuuringute tulemuste kohta liikmesriikides ning hõlbustab selliste standardite ja tavade kohta teabe vahetamist ja nende rakendamist.

6.   Asjakohasel juhul võib uimastiamet kooskõlas asjakohase liidu õigusega, eelkõige andmekaitseõigusega, levitada teavet ja andmeid, mis on jaotatud eelkõige liikmesriikide, bioloogilise või sotsiaalse soo, vanuse, puude ja sotsiaal-majandusliku staatuse alusel.

7.   Uimastiamet lisab lõike 5 kohasel teabe ja andmete levitamisel viite allikatele.

8.   Uimastiamet ei levita ega edasta teavet ja andmeid, mis võimaldavad tuvastada üksikisikuid või väikeseid üksikisikute rühmi.

Artikkel 7

Uimastiprobleemi seire ja parimate tavade jagamine

1.   Uimastiamet seirab

| a) | uimastiprobleemi liidus terviklikult, kasutades selleks epidemioloogilisi ja muid näitajaid, mis hõlmavad tervise, inimõiguste, sotsiaalseid, ohutuse ja julgeoleku aspekte, sealhulgas kohaldatavate uimasteid käsitlevate liidu strateegiliste dokumentide rakendamist; |
| --- | --- |

a)

uimastiprobleemi liidus terviklikult, kasutades selleks epidemioloogilisi ja muid näitajaid, mis hõlmavad tervise, inimõiguste, sotsiaalseid, ohutuse ja julgeoleku aspekte, sealhulgas kohaldatavate uimasteid käsitlevate liidu strateegiliste dokumentide rakendamist;

| b) | tõenduspõhiseid parimaid tavasid ja uuenduslikke käsitusi tervise-, inimõigustealaste, sotsiaal-, ohutus- või julgeolekumeetmete valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

tõenduspõhiseid parimaid tavasid ja uuenduslikke käsitusi tervise-, inimõigustealaste, sotsiaal-, ohutus- või julgeolekumeetmete valdkonnas;

| c) | uimastite tarvitamist, uimastite tarvitamisest tingitud häireid, uimastisõltuvust ning sellega seotud terviseriske, uimastitega seotud kahju, uimastite tarbimisega seotud riskikäitumist ning uusi suundumusi nendes valdkondades; |
| --- | --- |

c)

uimastite tarvitamist, uimastite tarvitamisest tingitud häireid, uimastisõltuvust ning sellega seotud terviseriske, uimastitega seotud kahju, uimastite tarbimisega seotud riskikäitumist ning uusi suundumusi nendes valdkondades;

| d) | segatarvitamist ja selle tagajärgi, eelkõige suurenenud tervise- ja sotsiaalsete probleemide ohtu, uimastite tarvitamise sotsiaalseid tegureid, uimastite tarvitamisest tingitud häireid ja sõltuvust ning nende mõju poliitikale ja reageerimisele; |
| --- | --- |

d)

segatarvitamist ja selle tagajärgi, eelkõige suurenenud tervise- ja sotsiaalsete probleemide ohtu, uimastite tarvitamise sotsiaalseid tegureid, uimastite tarvitamisest tingitud häireid ja sõltuvust ning nende mõju poliitikale ja reageerimisele;

| e) | uimastite tarvitamist ja segatarvitamist ning selle tagajärgi vanuselisest ja soolisest aspektist lähtudes, eriti selle mõju soolisele vägivallale; |
| --- | --- |

e)

uimastite tarvitamist ja segatarvitamist ning selle tagajärgi vanuselisest ja soolisest aspektist lähtudes, eriti selle mõju soolisele vägivallale;

| f) | uimastiprobleemiga seotud uusi suundumusi liidus ja rahvusvahelisel tasandil niivõrd, kuivõrd need mõjutavad liitu; käesoleva punkti kohane seire hõlmab uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse ning muude seotud kuritegude ja uute tehnoloogiate kasutamise seiret, ilma et see piiraks liidu organite ja asutuste volitusi; |
| --- | --- |

f)

uimastiprobleemiga seotud uusi suundumusi liidus ja rahvusvahelisel tasandil niivõrd, kuivõrd need mõjutavad liitu; käesoleva punkti kohane seire hõlmab uimastite pakkumise, sealhulgas ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse ning muude seotud kuritegude ja uute tehnoloogiate kasutamise seiret, ilma et see piiraks liidu organite ja asutuste volitusi;

| g) | liikmesriikide teatatud kõiki uusi psühhoaktiivseid aineid koostöös Europoliga ning riiklike teabekeskuste ja Europoli riiklike üksuste toel; |
| --- | --- |

g)

liikmesriikide teatatud kõiki uusi psühhoaktiivseid aineid koostöös Europoliga ning riiklike teabekeskuste ja Europoli riiklike üksuste toel;

| h) | uimastite lähteaineid ning nende kõrvalesuunamist ja salakaubandust; |
| --- | --- |

h)

uimastite lähteaineid ning nende kõrvalesuunamist ja salakaubandust;

| i) | liidu ja liikmesriikide uimastipoliitika rakendamist, sealhulgas asjaomase poliitika arendamise ja sõltumatu hindamise toetamiseks. |
| --- | --- |

i)

liidu ja liikmesriikide uimastipoliitika rakendamist, sealhulgas asjaomase poliitika arendamise ja sõltumatu hindamise toetamiseks.

2.   Lõike 1 kohase seire põhjal teeb uimastiamet kindlaks tõenduspõhised parimad tavad ja uuenduslikud käsitused, edendab neid ning asjakohasel juhul osaleb nende väljatöötamisel. Uimastiamet jagab liikmesriikidega kõnealuseid parimaid tavasid ja käsitusi ning hõlbustab nende vahetamist liikmesriikide vahel.

3.   Uimastiamet töötab välja vahendid, mis aitavad liikmesriikidel koos riiklike teabekeskustega seirata ja hinnata oma asjaomast riiklikku poliitikat ning mis aitab komisjonil seirata ja hinnata liidu asjaomast poliitikat.

4.   Uimastiamet teeb korrapäraselt tulevikusuundade analüüse, võttes arvesse kättesaadavat teavet. Selle põhjal koostab ta asjakohased stsenaariumid tulevase uimastipoliitika väljatöötamiseks.

III PEATÜKK

Valmidus

Artikkel 8

Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev teabevahetus ja varajase hoiatamise süsteem

1.   Iga liikmesriik tagab, et tema riiklik teabekeskus ja tema Europoli riiklik üksus esitavad uimastiametile ja Europolile nende volitusi arvestades aegsasti ja ilma põhjendamatu viivituseta kättesaadava teabe uute psühhoaktiivsete ainete kohta. Teave peab olema seotud nimetatud ainete avastamise ja tuvastamise, tarvitamise ja tarvitamismustrite, valmistamise, eraldamise, levitamise ja levitamismeetodite, salakaubanduse ning kaubanduslikul, meditsiinilisel ja teaduslikul otstarbel kasutamisega ning nende võimalike ja kindlakstehtud riskidega.

2.   Uimastiamet kogub, võrdleb, analüüsib ja hindab koostöös Europoliga uusi psühhoaktiivseid aineid puudutavat teavet. Ta edastab selle teabe aegsasti riiklikele teabekeskustele, Europoli riiklikele üksustele ja komisjonile, et neil oleks teave, mida on vaja varajaseks hoiatamiseks.

Uimastiamet koostab esimese lõigu alusel kogutud teabe põhjal esialgse aruande või kombineeritud esialgse aruande artikli 9 kohaselt.

Artikkel 9

Esialgne aruanne

1.   Kui uimastiamet, komisjon või liikmesriikide enamus on seisukohal, et uue psühhoaktiivse aine kohta ühelt või mitmelt liikmesriigilt saadud ja nendega jagatud teave annab alust arvata, et uus psühhoaktiivne aine võib liidu tasandil kätkeda tervise- või sotsiaalseid riske, koostab uimastiamet uut psühhoaktiivset ainet käsitleva esialgse aruande.

Esimese lõigu kohaldamisel teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike, et nad soovivad esialgse aruande koostamist. Kui liikmesriikide enamus on komisjoni oma soovist teavitanud, annab komisjon uimastiametile vastavad juhised ja teavitab sellest liikmesriike.

2.   Lõikes 1 osutatud esialgne aruanne sisaldab järgmist:

| a) | esialgne teave uue psühhoaktiivse ainega potentsiaalselt seotud tervise- ja sotsiaalsetele probleemidele osutavate juhtumite laadi, arvu ja ulatuse ning uue psühhoaktiivse aine tarvitamismustrite kohta; |
| --- | --- |

a)

esialgne teave uue psühhoaktiivse ainega potentsiaalselt seotud tervise- ja sotsiaalsetele probleemidele osutavate juhtumite laadi, arvu ja ulatuse ning uue psühhoaktiivse aine tarvitamismustrite kohta;

| b) | esialgne teave uue psühhoaktiivse aine keemilise ja füüsikalise kirjelduse ning selle valmistamiseks või eraldamiseks kasutatud meetodite ja lähteainete kohta; |
| --- | --- |

b)

esialgne teave uue psühhoaktiivse aine keemilise ja füüsikalise kirjelduse ning selle valmistamiseks või eraldamiseks kasutatud meetodite ja lähteainete kohta;

| c) | esialgne teave uue psühhoaktiivse aine farmakoloogilise ja toksikoloogilise kirjelduse kohta; |
| --- | --- |

c)

esialgne teave uue psühhoaktiivse aine farmakoloogilise ja toksikoloogilise kirjelduse kohta;

| d) | esialgne teave kuritegelike organisatsioonide osalemise kohta uue psühhoaktiivse aine valmistamises ja levitamises; |
| --- | --- |

d)

esialgne teave kuritegelike organisatsioonide osalemise kohta uue psühhoaktiivse aine valmistamises ja levitamises;

| e) | teave uue psühhoaktiivse aine kasutamise kohta meditsiinis ja veterinaarias, sealhulgas inimravimi või veterinaarravimi toimeainena; |
| --- | --- |

e)

teave uue psühhoaktiivse aine kasutamise kohta meditsiinis ja veterinaarias, sealhulgas inimravimi või veterinaarravimi toimeainena;

| f) | teave uue psühhoaktiivse aine kaubanduslikul ja tööstuslikul otstarbel kasutamise ja selle ulatuse kohta ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil kasutamise kohta; |
| --- | --- |

f)

teave uue psühhoaktiivse aine kaubanduslikul ja tööstuslikul otstarbel kasutamise ja selle ulatuse kohta ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil kasutamise kohta;

| g) | teave selle kohta, kas uue psühhoaktiivse aine suhtes on mõnes liikmesriigis rakendatud piiranguid; |
| --- | --- |

g)

teave selle kohta, kas uue psühhoaktiivse aine suhtes on mõnes liikmesriigis rakendatud piiranguid;

| h) | teave selle kohta, kas uut psühhoaktiivset ainet hinnatakse või on hinnatud ÜRO süsteemi raames; |
| --- | --- |

h)

teave selle kohta, kas uut psühhoaktiivset ainet hinnatakse või on hinnatud ÜRO süsteemi raames;

| i) | muu kättesaadav asjakohane teave. |
| --- | --- |

i)

muu kättesaadav asjakohane teave.

3.   Lõikes 1 osutatud esialgse aruande koostamisel kasutab uimastiamet enda käsutuses olevat teavet.

4.   Uimastiamet esitab vajaduse korral riiklikele teabekeskustele uue psühhoaktiivse aine kohta lisateabe taotluse. Riiklikud teabekeskused esitavad teabe kahe nädala jooksul taotluse saamisest.

5.   Kui uimastiamet on alustanud lõike 1 kohase esialgse aruande koostamist, taotleb ta põhjendamatu viivituseta Euroopa Ravimiametilt teavet selle kohta, kas uus psühhoaktiivne aine on liidu või liikmesriigi tasandil toimeaine

| a) | inimravimis või veterinaarravimis, millele on antud müügiluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ, (20) määrusega (EÜ) nr 726/2004 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/6 (21); |
| --- | --- |

a)

inimravimis või veterinaarravimis, millele on antud müügiluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ, (20) määrusega (EÜ) nr 726/2004 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/6 (21);

| b) | inimravimis või veterinaarravimis, millele taotletakse müügiluba; |
| --- | --- |

b)

inimravimis või veterinaarravimis, millele taotletakse müügiluba;

| c) | inimravimis või veterinaarravimis, mille müügiloa on pädev asutus peatanud; |
| --- | --- |

c)

inimravimis või veterinaarravimis, mille müügiloa on pädev asutus peatanud;

| d) | inimravimis, millel ei ole müügiluba, nagu on osutatud direktiivi 2001/83/EÜ artikli 5 lõigetes 1 ja 2, või veterinaarravimis, mis on kooskõlas määruse (EL) 2019/6 artikli 112 lõike 1 punktiga c ekstemporaalselt valmistatud; |
| --- | --- |

d)

inimravimis, millel ei ole müügiluba, nagu on osutatud direktiivi 2001/83/EÜ artikli 5 lõigetes 1 ja 2, või veterinaarravimis, mis on kooskõlas määruse (EL) 2019/6 artikli 112 lõike 1 punktiga c ekstemporaalselt valmistatud;

| e) | uuritavasw ravimis, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/20/EÜ (22) artikli 2 punktis d. |
| --- | --- |

e)

uuritavasw ravimis, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/20/EÜ (22) artikli 2 punktis d.

Kui esimese lõigu kohaselt esitatud teave käsitleb liikmesriikide antud müügilube, edastavad asjaomased liikmesriigid vastava teabe Euroopa Ravimiameti taotluse korral Euroopa Ravimiametile.

6.   Kui uimastiamet on alustanud lõike 1 kohase esialgse aruande koostamist, taotleb ta põhjendamatu viivituseta Europolilt teavet kuritegelike organisatsioonide seotuse kohta uue psühhoaktiivse aine valmistamise, levitamise ja levitamismeetoditega, salakaubanduse ning uue psühhoaktiivse aine mis tahes viisil kasutamisega.

7.   Kui uimastiamet on alustanud lõike 1 kohase esialgse aruande koostamist, taotleb uimastiamet põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (23) asutatud Euroopa Kemikaaliametilt, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuselt ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (24) asutatud Euroopa Toiduohutusametilt nende käsutuses oleva teabe ja andmete esitamist uue psühhoaktiivse aine kohta.

8.   Uimastiameti ning käesoleva artikli lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud liidu ametite koostöö üksikasjad määratakse kindlaks töökorras. Töökorras lepitakse kokku artikli 53 lõike 2 kohaselt.

9.   Uimastiamet järgib talle edastatud teabe kasutamisele seatud tingimusi, sealhulgas dokumentidele ja teabele juurdepääsu, andmeturbe ning konfidentsiaalsete andmete kaitse, sealhulgas kolmandate isikute tundlike andmete ja konfidentsiaalse äriteabe kaitsega seotud tingimusi.

10.   Uimastiamet esitab komisjonile ja liikmesriikidele lõikes 1 osutatud esialgse aruande viie nädala jooksul alates lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud teabetaotluse esitamisest.

11.   Kui uimastiamet kogub teavet mitme uue psühhoaktiivse aine kohta, mis on tema arvates sarnase keemilise struktuuriga, esitab ta komisjonile ja liikmesriikidele kuue nädala jooksul alates lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud teabetaotluse esitamisest iga uue psühhoaktiivse aine kohta eraldi lõikes 1 osutatud esialgse aruande või kombineeritud esialgsed aruanded mitme uue psühhoaktiivse aine kohta, tingimusel et iga uue psühhoaktiivse aine omadused on selgelt kindlaks määratud.

Artikkel 10

Riskihindamismenetlus ja -aruanne

1.   Kahe nädala jooksul alates artikli 9 lõikes 10 osutatud esialgse aruande kättesaamisest võib komisjon paluda uimastiametil hinnata uue psühhoaktiivse ainega kaasneda võivaid riske, ja koostada riskihindamisaruande, kui esialgse aruande põhjal on alust arvata, et uus psühhoaktiivne aine võib tuua kaasa tõsise riski rahvatervisele, või kui see on kohaldatav, tuua kaasa tõsiseid sotsiaalseid riske. Riskihindamise teeb teaduskomitee.

2.   Kahe nädala jooksul alates artikli 9 lõikes 11 osutatud esialgsete aruannete või kombineeritud esialgse aruande kättesaamisest võib komisjon taotleda, et uimastiamet hindaks mitme sarnase keemilise struktuuriga uue psühhoaktiivse aine puhul nende ainetega kaasneda võivaid riske ja koostaks kombineeritud riskihindamisaruande, kui kombineeritud esialgse aruande põhjal on alust arvata, et kõnealused uued psühhoaktiivsed ained võivad tuua kaasa tõsise riski rahvatervisele, või kui see on kohaldatav, tuua kaasa tõsiseid sotsiaalseid riske. Kombineeritud riskihindamise teeb teaduskomitee.

3.   Riskihindamisaruanne või kombineeritud riskihindamisaruanne sisaldab järgmist:

| a) | kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete keemiliste ja füüsikaliste omaduste ning psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete valmistamiseks või eraldamiseks kasutatavate meetodite ja lähteainete kohta; |
| --- | --- |

a)

kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete keemiliste ja füüsikaliste omaduste ning psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete valmistamiseks või eraldamiseks kasutatavate meetodite ja lähteainete kohta;

| b) | kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kohta; |
| --- | --- |

b)

kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kohta;

| c) | uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainetega seotud terviseriskide analüüs, eelkõige seoses kõnealuse aine või ainete ägeda ja kroonilise toksilisusega, ületarvitamisohuga, potentsiaaliga tekitada sõltuvust ning mõjuga füüsilisele ja vaimsele tervisele ning käitumisele; |
| --- | --- |

c)

uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainetega seotud terviseriskide analüüs, eelkõige seoses kõnealuse aine või ainete ägeda ja kroonilise toksilisusega, ületarvitamisohuga, potentsiaaliga tekitada sõltuvust ning mõjuga füüsilisele ja vaimsele tervisele ning käitumisele;

| d) | uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainetega seotud sotsiaalsete riskide analüüs, mis käsitleb eelkõige mõju sotsiaalsele toimetulekule, avalikule korrale ja kuritegevusele ning kuritegelike organisatsioonide seotust uue psühhoaktiivse aine valmistamise, levitamise ja levitamismeetoditega ning salakaubandusega; |
| --- | --- |

d)

uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainetega seotud sotsiaalsete riskide analüüs, mis käsitleb eelkõige mõju sotsiaalsele toimetulekule, avalikule korrale ja kuritegevusele ning kuritegelike organisatsioonide seotust uue psühhoaktiivse aine valmistamise, levitamise ja levitamismeetoditega ning salakaubandusega;

| e) | kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete kasutamise ulatuse ja tarvitamismustrite kohta ning kõnealuse aine või ainete kättesaadavuse ja levikupotentsiaali kohta liidus; |
| --- | --- |

e)

kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete kasutamise ulatuse ja tarvitamismustrite kohta ning kõnealuse aine või ainete kättesaadavuse ja levikupotentsiaali kohta liidus;

| f) | kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete kaubanduslikul ja tööstuslikul otstarbel kasutamise ja selle ulatuse kohta ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil kasutamise kohta; |
| --- | --- |

f)

kättesaadav teave uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete kaubanduslikul ja tööstuslikul otstarbel kasutamise ja selle ulatuse kohta ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil kasutamise kohta;

| g) | muu kättesaadav asjakohane teave. |
| --- | --- |

g)

muu kättesaadav asjakohane teave.

4.   Teaduskomitee teeb riskihindamise, et hinnata uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete rühmaga kaasnevaid riske. Iga kõnealuse riskihindamise puhul on komisjonil, uimastiametil, Europolil ja Euroopa Ravimiametil igaühel õigus nimetada kaks vaatlejat.

5.   Teaduskomitee teeb lõikes 4 osutatud riskihindamisi kättesaadava teabe ja muude asjakohaste teaduslike tõendite alusel. Teaduskomitee võtab arvesse kõigi liikmete seisukohti. Uimastiamet korraldab riskihindamismenetlust ning selgitab muu hulgas välja vajaduse edasise teabe ja asjakohaste uuringute järele.

6.   Uimastiamet esitab riskihindamisaruande või kombineeritud riskihindamisaruande komisjonile ja liikmesriikidele kuue nädala jooksul pärast komisjonilt lõike 1 kohase riskihindamisaruande ja lõike 2 kohase kombineeritud riskihindamisaruande koostamise taotluse saamist.

7.   Uimastiametilt igakülgselt põhjendatud taotluse saamise korral võib komisjon pikendada lõikes 6 sätestatud riskihindamise või kombineeritud riskihindamise lõpuleviimise aega, et oleks võimalik teha lisauuringuid ja koguda lisaandmeid. Taotlus peab sisaldama teavet ajavahemiku kohta, mis on vajalik riskihindamise või kombineeritud riskihindamise lõpuleviimiseks.

8.   Uimastiamet esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2371 (25) artikli 20 alusel aegsasti kiired riskihindamised, kui tegemist on nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ohuga, mis kuulub uimastiameti volitusalasse.

Artikkel 11

Riskihindamisest vabastamine

1.   Riskihindamist ei tehta, kui uue psühhoaktiivse aine hindamine ÜRO süsteemis on lõppstaadiumis, see tähendab kui Maailma Terviseorganisatsiooni uimastisõltuvuse eksperdikomisjon on avaldanud oma kriitilise analüüsi koos kirjaliku soovitusega, välja arvatud juhul, kui saadaval on piisavalt andmeid ja teavet, mille kohaselt oleks vaja liidu tasandil riskihindamisaruannet; põhjused selle koostamiseks esitatakse kõnealuse aine esialgses aruandes.

2.   Riskihindamist ei tehta, kui pärast ÜRO süsteemis tehtud hindamist on otsustatud jätta uus psühhoaktiivne aine nimekirja lisamata, välja arvatud juhul, kui saadaval on piisavalt andmeid ja teavet, mille kohaselt oleks vaja liidu tasandil riskihindamisaruannet; põhjused selle koostamiseks esitatakse kõnealuse aine esialgses aruandes.

3.   Riskihindamist ei tehta, kui uus psühhoaktiivne aine on toimeaine

| a) | inimravimis või veterinaarravimis, millele on antud müügiluba kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ, määruse (EÜ) nr 726/2004 või määrusega (EL) 2019/6; |
| --- | --- |

a)

inimravimis või veterinaarravimis, millele on antud müügiluba kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ, määruse (EÜ) nr 726/2004 või määrusega (EL) 2019/6;

| b) | inimravimis või veterinaarravimis, millele taotletakse müügiluba; |
| --- | --- |

b)

inimravimis või veterinaarravimis, millele taotletakse müügiluba;

| c) | inimravimis või veterinaarravimis, mille müügiloa on pädev asutus peatanud; |
| --- | --- |

c)

inimravimis või veterinaarravimis, mille müügiloa on pädev asutus peatanud;

| d) | uuritavas ravimis, nagu see on määratletud direktiivi 2001/20/EÜ artikli 2 punktis d. |
| --- | --- |

d)

uuritavas ravimis, nagu see on määratletud direktiivi 2001/20/EÜ artikli 2 punktis d.

Artikkel 12

Tervise- ja julgeolekuohu hindamine ja valmidus

1.   Uimastiamet arendab välja strateegilise tõenduspõhise tervise- ja julgeolekuohu hindamise suutlikkuse, et teha varakult kindlaks uimastiprobleemi uued arengusuunad, millel võib olla negatiivne mõju tervisele, sotsiaalküsimustele, ohutusele või julgeolekule liidus, aidates seeläbi suurendada asjasse puutuvate sidusrühmade valmidust reageerida uutele ohtudele tulemuslikult ja aegsasti.

2.   Uimastiamet võib tervise- ja julgeolekuohu hindamise algatada omal algatusel, tehes seda korralisest seirest, teadusuuringutest või muudest asjakohastest teabeallikatest ilmnenud märkide sisehindamise alusel. Kui lõikes 1 osutatud kriteeriumid on täidetud, võib uimastiamet tervise- ja julgeolekuohu hindamise algatada ka komisjoni või liikmesriigi taotlusel.

3.   Tervise- ja julgeolekuohu hindamine koosneb olemasoleva teabe kiirest hindamisest ja vajaduse korral uue teabe kogumisest uimastiameti teabevõrkude kaudu. Uimastiamet töötab välja asjakohased teaduslikud kiirhindamise meetodid.

4.   Kui pärast tervise- ja julgeolekuohu hindamist koostab uimastiamet tervise- ja julgeolekuohu hindamise aruande, kirjeldatakse selles aruandes kindlakstehtud ohtu, hetkeseisu kättesaadavate tõendite põhjal ja tegevusetuse võimalikke tagajärgi. Tervise- ja julgeolekuohu hindamise aruandes esitatakse valmidus- ja reageerimisvõimalused kindlakstehtud ohu leevendamiseks ja sellele reageerimiseks, sealhulgas võimaluse korral tõenduspõhised sekkumismeetmed, mis käsitlevad nõudluse vähendamist, riski ja kahju vähendamist ning taastumist. Kõnealune aruanne võib sisaldada ka võimalikke järelmeetmeid. Uimastiamet saadab tervise- ja julgeolekuohu hindamise aruande komisjonile ja asjakohasel juhul liikmesriikidele.

5.   Uimastiamet teeb tervise- ja julgeolekuohu hindamisel tihedat koostööd liikmesriikide, teiste liidu organite ja asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, kaasates neid asjakohasel juhul hindamisse. Kui võimalikku ohtu juba analüüsitakse mõne muu liidu mehhanismi raames, siis uimastiamet tervise- ja julgeolekuohu hindamist ei tee.

6.   Komisjoni nõusolekul hindab uimastiamet narkootikumidega seotud tervise ja julgeolekuohte, mis tulenevad väljastpoolt liitu ja mis võivad mõjutada tervist, sotsiaalküsimusi, ohutust või julgeolekut liidus.

7.   Uimastiamet jälgib olukorra arengut ja vajaduse korral ajakohastab vastavalt tervise- ja julgeolekuohu hinnanguid.

Artikkel 13

Euroopa uimastihoiatussüsteem

1.   Uimastiamet loob kiireks reageerimiseks Euroopa uimastihoiatussüsteemi, mis täiendab asjaomaseid riiklikke hoiatussüsteeme ega piira nende kasutamist, ja haldab seda süsteemi. Euroopa uimastihoiatussüsteem täiendab artiklis 8 osutatud varajase hoiatamise süsteemi.

2.   Riiklikud teabekeskused koostöös asjaomaste riiklike pädevate asutustega edastavad uimastiametile viivitamata igasuguse teabe, mis puudutab uimastitega seotud tõsise otsese või kaudse riski ilmnemist tervisele, sotsiaalsetele aspektidele, ohutusele või julgeolekule, ning igasuguse teabe, mis võib olla kasulik reageerimise kooskõlastamiseks, kui nad sellisest teabest teada saavad, näiteks järgmise teabe:

| a) | riski laad ja päritolu; |
| --- | --- |

a)

riski laad ja päritolu;

| b) | riskiga seotud sündmuse kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

b)

riskiga seotud sündmuse kuupäev ja koht;

| c) | kokkupuute-, levimis- või levitamisviis; |
| --- | --- |

c)

kokkupuute-, levimis- või levitamisviis;

| d) | analüütilised ja toksikoloogilised andmed; |
| --- | --- |

d)

analüütilised ja toksikoloogilised andmed;

| e) | tuvastamismeetodid; |
| --- | --- |

e)

tuvastamismeetodid;

| f) | terviseriskid; |
| --- | --- |

f)

terviseriskid;

| g) | sotsiaalsed, ohutus- ja julgeolekuriskid; |
| --- | --- |

g)

sotsiaalsed, ohutus- ja julgeolekuriskid;

| h) | tervishoiumeetmed, mida on rakendatud või mida kavatsetakse võtta riigi tasandil; |
| --- | --- |

h)

tervishoiumeetmed, mida on rakendatud või mida kavatsetakse võtta riigi tasandil;

| i) | muud kui tervishoiumeetmed; |
| --- | --- |

i)

muud kui tervishoiumeetmed;

| j) | muu teave, mis on seotud kõnealuse tõsise terviseriskiga. |
| --- | --- |

j)

muu teave, mis on seotud kõnealuse tõsise terviseriskiga.

3.   Uimastiamet analüüsib ja hindab kättesaadavat teavet ja andmeid võimalike tõsiste riskide kohta tervisele ning täiendab neid teadusliku ja tehnilise teabega, mis on kättesaadav artiklis 8 osutatud varajase hoiatamise süsteemist ning kooskõlas artikliga 12 tehtud muudest ohuhinnangutest, muudelt liidu organitelt ja asutustelt ning rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, eelkõige Maailma Terviseorganisatsioonilt. Uimastiamet võtab arvesse avalikest allikatest saadavat teavet ja olemasolevat teavet, mis on saadud tema andmekogumisvahendite abil ning asjasse puutuvatelt sidusrühmadelt, sealhulgas teadusringkondadelt ja kodanikuühiskonna organisatsioonidelt.

4.   Lõike 3 kohaselt saadud teabe põhjal edastab uimastiamet asjaomastele riiklikele asutustele, sealhulgas riiklikele teabekeskustele, sihipäraseid kiirhoiatusteateid. Uimastiamet võib kiirhoiatusteadetes teha ettepanekuid reageerimisvõimaluste kohta. Liikmesriigid võivad neid reageerimisvõimalusi oma valmiduse kavandamise ja riikliku reageerimise meetmete raames kaaluda.

5.   Riiklikud teabekeskused koostöös asjaomaste riiklike pädevate asutustega teavitavad uimastiametit nende käsutuses olevast lisateabest, et võimaldada uimastiametil täiendavalt analüüsida ja hinnata lõikes 2 osutatud riske ning pärast lõikes 4 osutatud kiirhoiatusteate kättesaamist võetud või rakendatud meetmetega seotud riske.

6.   Uimastiamet teeb tihedat koostööd komisjoni ja liikmesriikidega, et soodustada riskidest teavitamise protsessi jaoks vajalikku sidusust.

7.   Uimastiamet võib laiendada Euroopa uimastihoiatussüsteemis osalemise võimalust kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Osalemine põhineb vastastikkusel ning hõlmab uimastiametis kohaldatavate konfidentsiaalsusmeetmetega samaväärseid konfidentsiaalsusmeetmeid.

8.   Vajaduse korral töötab uimastiamet välja hoiatussüsteemi tihedas koostöös asjaomaste riiklike pädevate asutustega, eelkõige riiklike teabekeskustega, et teha üksikut riski käsitlev teave asjakohastel juhtudel kättesaadavaks inimestele, kes tarvitavad või võivad tarvitada spetsiifilisi uimasteid.

9.   Uimastiamet ajakohastab vajaduse korral oma uimastihoiatusi.

Artikkel 14

Uimastite lähteained

1.   Uimastiamet aitab komisjonil seirata uimastite lähteainete kõrvalesuunamise ja nende salakaubandusega seotud arengusuundi ning hinnata seda, kas nimekirjas loetletud või loetlemata lähteainete kategooriat on vaja seoses määrustega (EÜ) nr 273/2004 ja (EÜ) nr 111/2005 nimekirja lisada, nimekirjast kustutada või nimekirjas muuta; sealhulgas aitab ta kindlaks teha ja hinnata nende ainete seaduslikku ja ebaseaduslikku kasutamist.

2.   Uimastiamet koostab omal algatusel või komisjoni taotlusel uimastite lähteaineid käsitleva ohu hindamise aruande.

Artikkel 15

Kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustik

1.   Uimastiamet loob kohtuekspertiisi- ja toksikoloogialaborite võrgustiku, mis tegeleb uimasteid ja uimastitega seotud kahju käsitlevate kohtuekspertiisi ja toksikoloogiliste uuringutega (edaspidi „võrgustik“).

2.   Võrgustik toimib peamiselt foorumina, kus

| a) | luuakse andmeid ja vahetatakse teavet uute arengusuundade ja suundumuste kohta, |
| --- | --- |

a)

luuakse andmeid ja vahetatakse teavet uute arengusuundade ja suundumuste kohta,

| b) | korraldatakse koolitusi narkootiliste ainete ja toksikoloogia valdkonna kohtuekspertide pädevuse parandamiseks, |
| --- | --- |

b)

korraldatakse koolitusi narkootiliste ainete ja toksikoloogia valdkonna kohtuekspertide pädevuse parandamiseks,

| c) | toetatakse kvaliteeditagamise kavade rakendamist ning |
| --- | --- |

c)

toetatakse kvaliteeditagamise kavade rakendamist ning

| d) | toetatakse andmete kogumise ja analüüsimeetodite edasist ühtlustamist. |
| --- | --- |

d)

toetatakse andmete kogumise ja analüüsimeetodite edasist ühtlustamist.

Riiklikke teabekeskusi teavitatakse kõnealuse võrgustiku tegevusest korrapäraselt ja vähemalt kord aastas. Riiklikel teabekeskustel on juurdepääs võrgustiku loodud teabele ja andmetele.

3.   Igal liikmesriigil on õigus määrata oma esindaja kaudu haldusnõukogus võrgustiku juurde riikliku esinduslaborina tegutsema kuni kolm laborit, mis on spetsialiseerunud kohtuekspertiisile, toksikoloogiale või muudele asjakohastele uimastitega seotud valdkondadele. Uimastiamet võib konkreetsete projektide jaoks valida täiendavaid laboreid või eksperte, kes tegelevad eelkõige uimastite ja uimastitega seotud kahju puudutavate kohtuekspertiisi ja toksikoloogiliste uuringutega.

4.   Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus on võrgustiku liige ja esindab võrgustikus komisjoni.

5.   Võrgustik teeb tihedat koostööd võrgustikuga samas valdkonnas tegutsevate olemasolevate võrgustike ja organisatsioonidega ning võtab arvesse nende tööd, et vältida kattumisi. Reitoxi teabevõrgustikku teavitatakse korrapäraselt ja vähemalt kord aastas võrgustiku tööst.

6.   Võrgustikku juhib uimastiamet, kes kutsub aastas kokku vähemalt ühe koosoleku. Võrgustik võib otsustada luua töörühmi, mida võivad juhtida võrgustiku liikmed.

7.   Võrgustik võimaldab uimastiametile juurdepääsu võrgustikku kuuluvate laborite loodud või kogutud kohtuekspertiisi- ja toksikoloogilistele andmetele, sealhulgas vajaduse korral selleks, et analüüsida uusi psühhoaktiivseid aineid.

8.   Asjakohasel juhul määrab uimastiamet võrgustiku töö edendamiseks kindlaks konkreetsed projektid ja rahastab neid, tuginedes selgetele ja läbipaistvatele reeglitele ja menetlustele. Uimastiamet kehtestab kõnealused reeglid ja menetlused enne konkreetsete projektide kindlaksmääramist.

9.   Uimastiamet loob andmebaasi võrgustiku kogutud või loodud teabe ja andmete talletamiseks, analüüsimiseks ja kättesaadavaks tegemiseks kooskõlas käesoleva määruse asjakohaste sätetega, sealhulgas artikli 6 lõikega 8 ja artikliga 49.

IV PEATÜKK

Pädevuse arendamine

Artikkel 16

Tõenduspõhised sekkumismeetmed, parimad tavad ja teadlikkuse suurendamine

1.   Uimastiamet töötab välja sekkumismeetmed ja parimad tavad ja edendab neid ning suurendab teadlikkust uimastite kahjulikust mõjust ning uimastiennetusest, ravist, hooldusest, riskide ja kahju vähendamisest, ühiskonda taasintegreerimisest, rehabilitatsioonist ja taastumisest. Asjakohastel juhtudel rakendab uimastiamet sootundlikku käsitust ja võtab arvesse vanuselist mõõdet. Tõenduspõhiseid sekkumismeetmeid, parimaid tavasid ning teadlikkuse suurendamise tegevusi võib kohandada riiklikule kontekstile ja rakendada riigi tasandil ning vajaduse korral võivad need olla mõeldud konkreetsetele rühmadele.

2.   Lõikes 1 osutatud tõenduspõhised sekkumismeetmed, parimad tavad ning teadlikkuse suurendamise tegevused peavad olema kooskõlas kohaldatavates uimasteid käsitlevates liidu strateegilistes dokumentides kindlaks määratud inimõigustealaste normide ja poliitiliste suunistega.

3.   Uimastiamet edendab olemasolevate uimastiennetuse kvaliteedistandardite rakendamist ja ajakohastab neid vastavalt vajadusele. Uimastiamet pakub või toetab artikli 19 kohast koolitust. Kui see on asjakohane, töötab uimastiamet välja riski ja kahju vähendamise, ravi, taastumise, hoolduse ja rehabilitatsiooni kvaliteedistandardid.

4.   Uimastiamet võib pakkuda liikmesriikidele toetust, ja kui nad sellega eelnevalt nõustuvad, aitab neid riiklike sekkumismeetmete väljatöötamisel oma volituste piires.

Artikkel 17

Riiklike meetmete hindamise kava

1.   Uimastiamet hindab osaleva riigi ametiasutuse taotlusel riiklike meetmeid kooskõlas lõikes 3 sätestatud standardse tegevusprotokolliga.

2.   Enne riikliku meetme hindamist vaeb uimastiamet seda ja analüüsib, kas see on kooskõlas uusimate teaduslike teadmistega ja kas see on osutunud seatud eesmärkide saavutamisel kasulikuks.

3.   Uimastiamet töötab välja hindamismenetluse. Uimastiamet määrab hindamismenetluse läbipaistval viisil kindlaks standardses tegevusprotokollis. Haldusnõukogu kiidab standardse tegevusprotokolli ja kõik selle muudatused heaks enne, kui uimastiamet seda kohaldama hakkab.

4.   Uimastiamet teavitab käesoleva artikli kohaselt tehtud hindamistest korrapäraselt haldusnõukogu.

Artikkel 18

Toetus liikmesriikidele

1.   Kui liikmesriik seda taotleb, võib uimastiamet toetada liikmesriigi uimastipoliitika sõltumatut hindamist ja tõenduspõhise uimastipoliitika väljatöötamist kooskõlas kohaldatavate uimasteid käsitlevate liidu strateegiliste dokumentidega.

2.   Uimastiamet võib pakkuda liikmesriikidele toetust, ja kui nad sellega eelnevalt nõustuvad, aitab neid riikliku uimastipoliitika, kvaliteedistandardite, parimate tavade ja uuenduslike käsituste rakendamisel. Uimastiamet hõlbustab liikmesriikide asutuste ja ekspertide vahelist teabevahetust, muu hulgas asjakohase õiguse ja parimate tavade valdkonnas.

3.   Uimastipoliitika hindamise toetamisel tegutseb uimastiamet sõltumatult ning juhindub oma teaduslikest standarditest ja tõenduspõhiselt.

Artikkel 19

Koolitus

Uimastiamet teeb oma volituste piires ning teiste liidu organite ja asutustega kooskõlastades järgmist:

| a) | pakub erikoolitust ja õppekavasid liidule huvi pakkuvates ja tema jaoks asjakohastes valdkondades; |
| --- | --- |

a)

pakub erikoolitust ja õppekavasid liidule huvi pakkuvates ja tema jaoks asjakohastes valdkondades;

| b) | pakub koolitusvahendeid ja tugisüsteeme, et hõlbustada kogu liitu hõlmavat teadmiste vahetamist; |
| --- | --- |

b)

pakub koolitusvahendeid ja tugisüsteeme, et hõlbustada kogu liitu hõlmavat teadmiste vahetamist;

| c) | abistab liikmesriike koolitus- ja suutlikkuse suurendamise algatuste korraldamisel. |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriike koolitus- ja suutlikkuse suurendamise algatuste korraldamisel.

Artikkel 20

Rahvusvaheline koostöö ja tehniline abi

1.   Uimastiamet teeb järgmist:

| a) | töötab välja rahvusvahelise koostöö raamistiku, mille haldusnõukogu kinnitab pärast komisjoni heakskiidu saamist ja millest juhindutakse uimastiameti tegevuses rahvusvahelise koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

töötab välja rahvusvahelise koostöö raamistiku, mille haldusnõukogu kinnitab pärast komisjoni heakskiidu saamist ja millest juhindutakse uimastiameti tegevuses rahvusvahelise koostöö valdkonnas;

| b) | teeb aktiivselt koostööd artikli 53 lõikes 1 osutatud organisatsioonide ja asutustega; |
| --- | --- |

b)

teeb aktiivselt koostööd artikli 53 lõikes 1 osutatud organisatsioonide ja asutustega;

| c) | toetab liidu parimate tavade ja kasutatavate uurimistulemuste vahetamist ja levitamist rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

c)

toetab liidu parimate tavade ja kasutatavate uurimistulemuste vahetamist ja levitamist rahvusvahelisel tasandil;

| d) | seirab rahvusvahelistelt asutustelt, liikmesriikide asutustelt, teadusuuringute tulemustest ja muudest asjakohastest teabeallikatest saadud teabe jälgimise ja analüüsimise teel selliseid rahvusvaheliste narkoprobleemide arenguid, mis võivad ohustada või mõjutada liitu; |
| --- | --- |

d)

seirab rahvusvahelistelt asutustelt, liikmesriikide asutustelt, teadusuuringute tulemustest ja muudest asjakohastest teabeallikatest saadud teabe jälgimise ja analüüsimise teel selliseid rahvusvaheliste narkoprobleemide arenguid, mis võivad ohustada või mõjutada liitu;

| e) | esitab tihedas koostöös komisjoniga asjakohastel rahvusvahelistel kohtumistel ja tehnilistel foorumitel andmeid ja analüüse uimastiolukorra kohta Euroopas ning toetab komisjoni ja liikmesriike rahvusvahelistes uimastialastes dialoogides; |
| --- | --- |

e)

esitab tihedas koostöös komisjoniga asjakohastel rahvusvahelistel kohtumistel ja tehnilistel foorumitel andmeid ja analüüse uimastiolukorra kohta Euroopas ning toetab komisjoni ja liikmesriike rahvusvahelistes uimastialastes dialoogides;

| f) | edendab kõigi liikmesriikides kogutud või liidust saadud käesoleva määrusega hõlmatud uimasteid käsitlevate asjakohaste andmete lisamist rahvusvahelistesse uimastite jälgimise ja kontrolli programmidesse, iseäranis nendesse, mille on loonud ÜRO ja selle allasutused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust edastada teavet ÜRO uimastikonventsioonide alusel; |
| --- | --- |

f)

edendab kõigi liikmesriikides kogutud või liidust saadud käesoleva määrusega hõlmatud uimasteid käsitlevate asjakohaste andmete lisamist rahvusvahelistesse uimastite jälgimise ja kontrolli programmidesse, iseäranis nendesse, mille on loonud ÜRO ja selle allasutused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust edastada teavet ÜRO uimastikonventsioonide alusel;

| g) | toetab liikmesriike asjakohase teabe edastamisel ja vajaliku analüüsi esitamisel ÜRO süsteemile, sealhulgas kõigi uute psühhoaktiivsete ainetega seotud asjakohaste andmete esitamisel ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroole ja Maailma Terviseorganisatsioonile; |
| --- | --- |

g)

toetab liikmesriike asjakohase teabe edastamisel ja vajaliku analüüsi esitamisel ÜRO süsteemile, sealhulgas kõigi uute psühhoaktiivsete ainetega seotud asjakohaste andmete esitamisel ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroole ja Maailma Terviseorganisatsioonile;

| h) | toetab kolmandaid riike, eelkõige kandidaatriike, nende uimastipoliitika väljatöötamisel kooskõlas kohaldatavates uimasteid käsitlevates liidu strateegilistes dokumentides kindlaks määratud põhimõtetega, sealhulgas toetades nende poliitika sõltumatut hindamist, ning julgustab neid kolmandaid riike toetama kodanikuühiskonna osalust ja kaasatust uimastipoliitika väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel. |
| --- | --- |

h)

toetab kolmandaid riike, eelkõige kandidaatriike, nende uimastipoliitika väljatöötamisel kooskõlas kohaldatavates uimasteid käsitlevates liidu strateegilistes dokumentides kindlaks määratud põhimõtetega, sealhulgas toetades nende poliitika sõltumatut hindamist, ning julgustab neid kolmandaid riike toetama kodanikuühiskonna osalust ja kaasatust uimastipoliitika väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud rahvusvahelise koostöö raamistiku eesmärk on veelgi tugevdada ja toetada kolmandate riikide jõupingutusi käsitleda uimastiküsimusi tõenduspõhisel, integreeritud, tasakaalustatud ja valdkonnaülesel viisil ning täielikus kooskõlas inimõigustealaste normidega. Rahvusvahelise koostöö raamistikus võetakse arvesse liidu asjakohaseid poliitikadokumente ja arvestatakse uimastiprobleemi arengusuundi. Selles määratakse kindlaks koostööks prioriteetsed riigid või piirkonnad ja koostöö peamised oodatavad tulemused. Selles võetakse arvesse liikmesriikide kogemusi ja tegevust. Uimastiamet hindab ja vaatab rahvusvahelise koostöö raamistiku korrapäraselt läbi.

3.   Uimastiamet annab komisjoni taotlusel ja pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist oma eksperditeadmised edasi ja osutab tehnilist abi kolmandatele riikidele, eelkõige kandidaatriikidele, kooskõlas lõike 1 punktis a osutatud rahvusvahelise koostöö raamistikuga.

Tehnilise abi andmisel keskendutakse eelkõige riiklike teabekeskuste, riiklike andmekogumissüsteemide ja varajase hoiatamise süsteemide loomisele või tugevdamisele ja parimate tavade edendamisele ennetuse, ravi, hoolduse, riskide ja kahju vähendamise, rehabilitatsiooni, ühiskonda taasintegreerimise ja taastumise valdkonnas ning aidatakse seejärel luua ja tugevdada struktuurisidemeid artiklis 8 osutatud varajase hoiatamise süsteemiga ja Reitoxi teabevõrgustikuga. Uimastiamet võib hinnata kolmandate riikide asutusi kui kolmas riik seda taotleb.

4.   Uimastiamet teeb koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega kooskõlas artiklitega 53 ja 54.

Artikkel 21

Teadusuuringud ja innovatsioon

1.   Uimastiamet aitab komisjonil ja liikmesriikidel kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada liidu teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud raamprogramme, mis on asjakohased artiklis 4 sätestatud üldise ülesande ja artiklis 5 sätestatud eriülesannete täitmiseks. Uimastiamet pöörab oma teadusuuringutega seotud tegevuses valdkonnaülese põhimõttena asjakohast tähelepanu intersektsionaalsusele. Kui uimastiamet aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad või koostada ja rakendada liidu raamprogrammi, ei saa uimastiamet sellest programmist rahalisi vahendeid.

2.   Uimastiamet jälgib ja toetab ennetavalt artiklis 4 sätestatud üldise ülesande ja artiklis 5 sätestatud eriülesannete täitmiseks asjakohast teadus- ja innovatsioonitegevust, toetab liikmesriikide seonduvat tegevust ning viib ellu oma teadus- ja innovatsioonitegevust käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes, sealhulgas töötab välja, koolitab ning testib ja valideerib algoritme vahendite väljatöötamiseks. Uimastiamet edastab sellise teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemused Euroopa Parlamendile, liikmesriikidele ja komisjonile kooskõlas artiklis 49 sätestatud julgeolekunormidega.

3.   Uimastiamet toetab teadusuuringute ja innovatsiooni tsükli raames elluviidavaid tegevusi, näiteks ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse tegevusi ja komisjoni 16. septembri 2021. aasta otsusega (26) loodud ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse tegevusi ning osaleb neis.

4.   Uimastiamet võib kavandada ja ellu viia katseprojekte, mis on seotud käesoleva määrusega reguleeritud küsimustega.

5.   Uimastiamet võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida lõikes 4 osutatud katseprojektide elluviimisel huvide konflikti. Ta avalikustab oma teadusprojektide, sealhulgas näidisprojektide kohta teavet. Teave hõlmab kaasatud koostööpartnereid ja projektide eelarvet.

6.   Uimastiamet loob andmebaasi uimastitega seotud teadusuuringute programmide talletamiseks, analüüsimiseks ja kättesaadavaks tegemiseks.

V PEATÜKK

Uimastiameti töökorraldus

Artikkel 22

Haldus- ja juhtimisstruktuur

1.   Uimastiameti haldus- ja juhtimisstruktuur on järgmine:

| a) | haldusnõukogu, kes täidab artiklis 24 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogu, kes täidab artiklis 24 sätestatud ülesandeid;

| b) | juhatus, kes täidab artiklis 28 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

juhatus, kes täidab artiklis 28 sätestatud ülesandeid;

| c) | tegevdirektor, kes täidab artiklis 30 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

c)

tegevdirektor, kes täidab artiklis 30 sätestatud kohustusi;

| d) | teaduskomitee, kes täidab artiklis 31 sätestatud ülesandeid, ning |
| --- | --- |

d)

teaduskomitee, kes täidab artiklis 31 sätestatud ülesandeid, ning

| e) | Reitoxi teabevõrgustik. |
| --- | --- |

e)

Reitoxi teabevõrgustik.

2.   Uimastiameti haldus- ja juhtimisstruktuuri liikmetel ei tohi olla finants- ega muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad tegutsevad avalikes huvides ja teevad seda sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt. Nad esitavad igal aastal huvide deklaratsiooni, millega võib taotluse korral tutvuda.

Artikkel 23

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukogus on

| a) | üks hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja |
| --- | --- |

a)

üks hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja

| b) | kaks komisjoni hääleõiguslikku esindajat. |
| --- | --- |

b)

kaks komisjoni hääleõiguslikku esindajat.

2.   Lisaks on haldusnõukogus

| a) | kaks Euroopa Parlamendi nimetatud hääleõiguslikku sõltumatut eksperti, kes tunnevad uimastite valdkonda eriti põhjalikult; |
| --- | --- |

a)

kaks Euroopa Parlamendi nimetatud hääleõiguslikku sõltumatut eksperti, kes tunnevad uimastite valdkonda eriti põhjalikult;

| b) | üks hääleõiguseta esindaja igast kolmandast riigist, kes on sõlminud liiduga artikli 54 alusel lepingu. |
| --- | --- |

b)

üks hääleõiguseta esindaja igast kolmandast riigist, kes on sõlminud liiduga artikli 54 alusel lepingu.

3.   Igal haldusnõukogu liikmel on asendusliige. Asendusliige esindab liiget tema puudumise korral ja võib osaleda haldusnõukogu koosolekutel.

4.   Haldusnõukogu liikmed ja nende asendusliikmed nimetatakse ametisse vastavalt nende teadmistele artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud valdkondades, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada haldusnõukogus sooline tasakaal.

5.   Haldusnõukogu võib vaatlejatena kaasata selliste rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kellega uimastiamet teeb artikli 53 alusel koostööd.

6.   Liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on neli aastat. Ametiaega saab pikendada.

Artikkel 24

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Haldusnõukogu

| a) | annab uimastiameti tegevusele üldise suuna; |
| --- | --- |

a)

annab uimastiameti tegevusele üldise suuna;

| b) | võtab vastu artiklis 36 osutatud ühtse programmidokumendi kavandi enne, kui see esitatakse arvamuse saamiseks komisjonile; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu artiklis 36 osutatud ühtse programmidokumendi kavandi enne, kui see esitatakse arvamuse saamiseks komisjonile;

| c) | võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist vastu uimastiameti ühtse programmidokumendi hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega; |
| --- | --- |

c)

võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist vastu uimastiameti ühtse programmidokumendi hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega;

| d) | võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu uimastiameti aastaeelarve ja täidab muid ameti eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas VI peatükiga; |
| --- | --- |

d)

võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu uimastiameti aastaeelarve ja täidab muid ameti eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas VI peatükiga;

| e) | hindab ja võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu uimastiameti iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande, saadab nii aruande kui ka oma hinnangu iga aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avalikustab konsolideeritud tegevusaruande; |
| --- | --- |

e)

hindab ja võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu uimastiameti iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande, saadab nii aruande kui ka oma hinnangu iga aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning avalikustab konsolideeritud tegevusaruande;

| f) | võtab kooskõlas artikliga 42 vastu uimastiameti suhtes kohaldatavad finantsreeglid; |
| --- | --- |

f)

võtab kooskõlas artikliga 42 vastu uimastiameti suhtes kohaldatavad finantsreeglid;

| g) | võtab vastu pettustevastase võitluse strateegia, mis on proportsionaalne kelmuste ja pettuste riskiga, võttes arvesse rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu pettustevastase võitluse strateegia, mis on proportsionaalne kelmuste ja pettuste riskiga, võttes arvesse rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid;

| h) | võtab vastu strateegia, mille abil saavutada tõhususe kasv ja koostoime teiste liidu organite ja asutustega; |
| --- | --- |

h)

võtab vastu strateegia, mille abil saavutada tõhususe kasv ja koostoime teiste liidu organite ja asutustega;

| i) | võtab vastu reeglid oma liikmete, juhatuse, teaduskomitee ja Reitoxi teabevõrgustiku liikmete ning artiklis 44 osutatud lähetatud riiklike ekspertide ja muude ametiväliste töötajate huvide konfliktide vältimiseks ja lahendamiseks ning avaldab igal aastal uimastiameti veebisaidil haldusnõukogu liikmete huvide deklaratsioonid; |
| --- | --- |

i)

võtab vastu reeglid oma liikmete, juhatuse, teaduskomitee ja Reitoxi teabevõrgustiku liikmete ning artiklis 44 osutatud lähetatud riiklike ekspertide ja muude ametiväliste töötajate huvide konfliktide vältimiseks ja lahendamiseks ning avaldab igal aastal uimastiameti veebisaidil haldusnõukogu liikmete huvide deklaratsioonid;

| j) | kinnitab artikli 17 lõikes 3 osutatud standardse tegevusprotokolli; |
| --- | --- |

j)

kinnitab artikli 17 lõikes 3 osutatud standardse tegevusprotokolli;

| k) | kinnitab ameti artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud rahvusvahelise koostöö raamistiku ja artikli 20 lõikes 3 osutatud tehnilise abi programmid; |
| --- | --- |

k)

kinnitab ameti artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud rahvusvahelise koostöö raamistiku ja artikli 20 lõikes 3 osutatud tehnilise abi programmid;

| l) | kinnitab artikli 33 lõikes 5 osutatud kaasrahastamismäära; |
| --- | --- |

l)

kinnitab artikli 33 lõikes 5 osutatud kaasrahastamismäära;

| m) | võtab vajaduste analüüsi põhjal vastu artikli 5 lõikes 8 osutatud kommunikatsioonistrateegia ja levitamiskavad ning ajakohastab neid korrapäraselt; |
| --- | --- |

m)

võtab vajaduste analüüsi põhjal vastu artikli 5 lõikes 8 osutatud kommunikatsioonistrateegia ja levitamiskavad ning ajakohastab neid korrapäraselt;

| n) | võtab vastu ja teeb üldsusele kättesaadavaks oma töökorra, sealhulgas huvide konfliktide ennetamise ja lahendamise korra; |
| --- | --- |

n)

võtab vastu ja teeb üldsusele kättesaadavaks oma töökorra, sealhulgas huvide konfliktide ennetamise ja lahendamise korra;

| o) | kasutab kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 uimastiameti töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele vastavalt nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (27) esitatud ametnike personalieeskirjadele ning muude teenistujate teenistustingimustele (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“); |
| --- | --- |

o)

kasutab kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 uimastiameti töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele vastavalt nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (27) esitatud ametnike personalieeskirjadele ning muude teenistujate teenistustingimustele (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“);

| p) | võtab kokkuleppel komisjoniga vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikli 110 lõikega 2; |
| --- | --- |

p)

võtab kokkuleppel komisjoniga vastu ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikli 110 lõikega 2;

| q) | nimetab ametisse tegevdirektori ja asjakohasel juhul otsustab tema ametiaja pikendamise või tema ametist tagandamise üle kooskõlas artikliga 29; |
| --- | --- |

q)

nimetab ametisse tegevdirektori ja asjakohasel juhul otsustab tema ametiaja pikendamise või tema ametist tagandamise üle kooskõlas artikliga 29;

| r) | nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu; |
| --- | --- |

r)

nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu;

| s) | nimetab ametisse teaduskomitee liikmed; |
| --- | --- |

s)

nimetab ametisse teaduskomitee liikmed;

| t) | kinnitab ekspertide nimekirja, mida kasutatakse teaduskomitee laiendamiseks kooskõlas artikli 31 lõikega 6; |
| --- | --- |

t)

kinnitab ekspertide nimekirja, mida kasutatakse teaduskomitee laiendamiseks kooskõlas artikli 31 lõikega 6;

| u) | võtab vastu otsuseid pärast riiklike teabekeskuste hindamist kooskõlas artikliga 35; |
| --- | --- |

u)

võtab vastu otsuseid pärast riiklike teabekeskuste hindamist kooskõlas artikliga 35;

| v) | määrab kindlaks tasude arvestamise ja maksmise meetodi kooskõlas artikliga 38; |
| --- | --- |

v)

määrab kindlaks tasude arvestamise ja maksmise meetodi kooskõlas artikliga 38;

| w) | tagab piisavate järelmeetmete võtmise sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest ning komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (28) asutatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (29) asutatud Euroopa Prokuratuuri juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste põhjal, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 48; |
| --- | --- |

w)

tagab piisavate järelmeetmete võtmise sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest ning komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (28) asutatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (29) asutatud Euroopa Prokuratuuri juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste põhjal, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 48;

| x) | teeb kõik otsused uimastiameti sisestruktuuri loomise ja vajaduse korral selle muutmise kohta, võttes arvesse uimastiameti tegevusega seotud vajadusi ja lähtudes usaldusväärsest eelarvehaldusest; |
| --- | --- |

x)

teeb kõik otsused uimastiameti sisestruktuuri loomise ja vajaduse korral selle muutmise kohta, võttes arvesse uimastiameti tegevusega seotud vajadusi ja lähtudes usaldusväärsest eelarvehaldusest;

| y) | võtab vastu töökorra kooskõlas artikliga 53. |
| --- | --- |

y)

võtab vastu töökorra kooskõlas artikliga 53.

2.   Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu otsuse, mis põhineb personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektor võib need volitused edasi delegeerida.

Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada tegevdirektorile delegeeritud ja tegevdirektori poolt edasi delegeeritud ametisse nimetava asutuse volitused ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mõnele töötajale peale tegevdirektori.

Artikkel 25

Haldusnõukogu eesistuja

1.   Haldusnõukogu valib oma hääleõiguslike liikmete hulgast eesistuja ja eesistuja asetäitja. Eesistuja ja eesistuja asetäitja valitakse haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

2.   Eesistuja asetäitja asendab eesistujat automaatselt juhul, kui eesistujal ei ole võimalik oma kohustusi täita.

3.   Eesistuja ja eesistuja asetäitja ametiaeg on neli aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõpeb nende ametiaja jooksul, lõpeb nende ametiaeg automaatselt samal päeval.

4.   Eesistuja ja eesistuja asetäitja valimise üksikasjalik kord määratakse kindlaks haldusnõukogu töökorras.

Artikkel 26

Haldusnõukogu koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku eesistuja.

2.   Tegevdirektor osaleb haldusnõukogu aruteludes.

3.   Haldusnõukogul on aastas vähemalt üks korraline koosolek. Haldusnõukogu koosolek toimub eesistuja algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

4.   Haldusnõukogu võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena isikuid, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.

5.   Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt oma töökorrale kasutada koosolekutel nõustajate või ekspertide abi.

6.   Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule uimastiamet.

Artikkel 27

Haldusnõukogu hääletuskord

1.   Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 1 punktide c ja d, artikli 25 lõike 1, artikli 35 lõike 6, artikli 29 lõike 8 ning artikli 53 lõike 2 kohaldamist, võtab haldusnõukogu otsused vastu oma hääleõiguslike liikmete häälteenamusega.

2.   Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Hääleõigusliku liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige.

3.   Eesistuja ja eesistuja asetäitja osalevad hääletamisel.

4.   Tegevdirektor ei osale hääletamisel.

5.   Haldusnõukogu töökorras kehtestatakse üksikasjalikum hääletuskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel.

Artikkel 28

Juhatus

1.   Juhatus

| a) | teeb otsuseid selliste artikli 42 kohaselt vastu võetud finantsreeglites ettenähtud küsimuste kohta, mis ei ole käesoleva määrusega haldusnõukogu pädevusse jäetud; |
| --- | --- |

a)

teeb otsuseid selliste artikli 42 kohaselt vastu võetud finantsreeglites ettenähtud küsimuste kohta, mis ei ole käesoleva määrusega haldusnõukogu pädevusse jäetud;

| b) | tagab piisavate järelmeetmete võtmise sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest, samuti OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste põhjal, nagu on osutatud artiklis 48; |
| --- | --- |

b)

tagab piisavate järelmeetmete võtmise sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest, samuti OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste põhjal, nagu on osutatud artiklis 48;

| c) | jälgib ja kontrollib haldusnõukogu otsuste rakendamist eesmärgiga tugevdada haldus- ja eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori ülesannete täitmist, nagu need on sätestatud artiklis 30. |
| --- | --- |

c)

jälgib ja kontrollib haldusnõukogu otsuste rakendamist eesmärgiga tugevdada haldus- ja eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori ülesannete täitmist, nagu need on sätestatud artiklis 30.

2.   Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus vajaduse korral teha haldusnõukogu asemel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes, sealhulgas ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamise ja eelarveküsimuste kohta. Esialgsete otsuste tegemise tingimused määratakse kindlaks haldusnõukogu töökorras.

3.   Juhatusse kuuluvad haldusnõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitja, kaks muud haldusnõukogu liiget, kelle haldusnõukogu valib oma hääleõiguslike liikmete seast, ja kaks komisjoni esindajat haldusnõukogus.

Haldusnõukogu eesistuja on ühtlasi juhatuse eesistuja.

Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel vaatlejana. Juhatus võib kutsuda oma koosolekutele muid vaatlejaid.

4.   Juhatuse liikmete ametiaeg on neli aastat. Nende ametiaega võib ühe korra pikendada. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõpeb nende ametiaja jooksul, lõpeb nende ametiaeg juhatuses automaatselt samal päeval.

5.   Juhatusel on aastas vähemalt kaks korralist koosolekut. Lisaks toimuvad juhatuse koosolekud kas selle eesistuja algatusel või liikmete taotlusel.

6.   Juhatus teeb otsused oma liikmete ühehäälsuse alusel. Kui juhatusel ei ole võimalik ühehäälset otsust teha, edastatakse küsimus lahendamiseks haldusnõukogule.

7.   Haldusnõukogu võtab vastu juhatuse töökorra.

Artikkel 29

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor võetakse tööle uimastiameti ajutise teenistujana Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a kohaselt.

2.   Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu nimekirjast, mis koosneb vähemalt kolmest kandidaadist ja mille komisjon on esitanud avatud ja läbipaistva valikumenetluse alusel. Valikumenetlus peab hõlmama osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes asjakohastes meediakanalites. Osalemiskutse kavandi osas konsulteerib komisjon haldusnõukoguga. Komisjon võib valikumenetlusse kaasata vaatlejana haldusnõukogu esindaja.

Enne kui haldusnõukogu nimetab kandidaadi tegevdirektori ametikohale, võib komisjoni välja pakutud kandidaadid, kes on läbinud eelvaliku, kutsuda viivitamata esinema ettekandega Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ette ja vastama komisjoni(de) liikmete küsimustele. Pärast ettekande ja vastuste ärakuulamist võib Euroopa Parlament võtta vastu arvamuse, milles teeb teatavaks oma seisukohad, ning esitada selle haldusnõukogule.

3.   Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab uimastiametit haldusnõukogu eesistuja.

4.   Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Ametiaja lõpuks teeb komisjon hindamise, milles võetakse arvesse tegevdirektori tegevusele antud hinnangut, sealhulgas haldusnõukogult eelnevalt saadud teavet, ning uimastiameti edasisi ülesandeid ja lahendamist vajavaid probleeme.

5.   Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 4 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni viie aasta võrra.

Kui haldusnõukogu kavatseb tegevdirektori ametiaega pikendada, teatab ta sellest Euroopa Parlamendile. Enne kui haldusnõukogu teeb otsuse tegevdirektori ametiaja pikendamise kohta, võidakse tegevdirektor kutsuda viivitamatult esinema ettekandega Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ette ja vastama komisjoni(de) liikmete küsimustele.

6.   Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei tohi ametiaja koguperioodi lõppedes sama ametikoha valikumenetluses osaleda.

7.   Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel. Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse sellise otsuse põhjustest viisil, mis on kooskõlas kohaldatavate konfidentsiaalsusnõuetega.

8.   Tegevdirektori ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise otsused teeb haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

Artikkel 30

Tegevdirektori ülesanded

1.   Tegevdirektor vastutab uimastiameti juhtimise eest. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule.

2.   Ilma et see piiraks komisjoni, haldusnõukogu ja juhatuse volitusi, täidab tegevdirektor oma ülesandeid sõltumatult ega taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

3.   Tegevdirektor annab Euroopa Parlamendile aru oma ülesannete täitmise kohta, kui tal palutakse seda teha. Nõukogu võib kutsuda tegevdirektori oma ülesannete täitmisest aru andma.

4.   Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja.

5.   Tegevdirektor vastutab artiklis 5 sätestatud uimastiameti eriülesannete täitmise eest. Eelkõige teeb tegevdirektor järgmist:

| a) | juhib ameti igapäevast tööd; |
| --- | --- |

a)

juhib ameti igapäevast tööd;

| b) | valmistab ette ja viib ellu haldusnõukogu otsuseid; |
| --- | --- |

b)

valmistab ette ja viib ellu haldusnõukogu otsuseid;

| c) | koostab artiklis 36 osutatud ühtse programmidokumendi ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; |
| --- | --- |

c)

koostab artiklis 36 osutatud ühtse programmidokumendi ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

| d) | viib ühtse programmidokumendi ellu ja annab haldusnõukogule selle elluviimise kohta aru; |
| --- | --- |

d)

viib ühtse programmidokumendi ellu ja annab haldusnõukogule selle elluviimise kohta aru;

| e) | koostab uimastiameti iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande ja esitab selle haldusnõukogule hindamiseks ja vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

e)

koostab uimastiameti iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande ja esitab selle haldusnõukogule hindamiseks ja vastuvõtmiseks;

| f) | teeb haldusnõukogule ettepaneku artikli 33 lõikes 5 osutatud kaasrahastamismäära kohta, kui sellist kaasrahastust antakse riiklikele teabekeskustele; |
| --- | --- |

f)

teeb haldusnõukogule ettepaneku artikli 33 lõikes 5 osutatud kaasrahastamismäära kohta, kui sellist kaasrahastust antakse riiklikele teabekeskustele;

| g) | teeb haldusnõukogule ettepaneku tasude arvestamise ja maksmise meetodi kohta kooskõlas artikliga 38; |
| --- | --- |

g)

teeb haldusnõukogule ettepaneku tasude arvestamise ja maksmise meetodi kohta kooskõlas artikliga 38;

| h) | koostab sise- või välisauditi aruannete ja hindamiste ning OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri juurdluste järelduste kohaste järelmeetmete võtmiseks tegevuskava, nagu on osutatud artiklis 48, ning annab kaks korda aastas komisjonile ning korrapäraselt haldusnõukogule ja juhatusele aru tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

h)

koostab sise- või välisauditi aruannete ja hindamiste ning OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri juurdluste järelduste kohaste järelmeetmete võtmiseks tegevuskava, nagu on osutatud artiklis 48, ning annab kaks korda aastas komisjonile ning korrapäraselt haldusnõukogule ja juhatusele aru tehtud edusammudest;

| i) | kaitseb liidu finantshuve, kohaldades kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ennetusmeetmeid, ilma et see piiraks OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri juurdluspädevust; tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes õigusnormide rikkumise avastamise korral sisse alusetult makstud summad ning kohaldades asjakohasel juhul mõjusaid, proportsionaalseid ning hoiatavaid halduskaristusi ning teatades kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 24 Euroopa Prokuratuurile igast kuriteost, mille suhtes Euroopa Prokuratuur võib teostada oma pädevust; |
| --- | --- |

i)

kaitseb liidu finantshuve, kohaldades kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ennetusmeetmeid, ilma et see piiraks OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri juurdluspädevust; tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes õigusnormide rikkumise avastamise korral sisse alusetult makstud summad ning kohaldades asjakohasel juhul mõjusaid, proportsionaalseid ning hoiatavaid halduskaristusi ning teatades kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 24 Euroopa Prokuratuurile igast kuriteost, mille suhtes Euroopa Prokuratuur võib teostada oma pädevust;

| j) | koostab uimastiameti pettustevastase võitluse strateegia ning tõhususe kasvu ja koosmõju strateegiad ning esitab need haldusnõukogule kinnitamiseks; |
| --- | --- |

j)

koostab uimastiameti pettustevastase võitluse strateegia ning tõhususe kasvu ja koosmõju strateegiad ning esitab need haldusnõukogule kinnitamiseks;

| k) | koostab uimastiameti suhtes kohaldatavate finantsreeglite eelnõu; |
| --- | --- |

k)

koostab uimastiameti suhtes kohaldatavate finantsreeglite eelnõu;

| l) | koostab uimastiameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning täidab uimastiameti eelarvet. |
| --- | --- |

l)

koostab uimastiameti tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning täidab uimastiameti eelarvet.

6.   Tegevdirektor võib otsustada uimastiameti ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks lähetada liidu institutsioonidesse ning asjaomastesse liidu organitesse ja asutustesse ühe või mitu kontaktametnikku. Tegevdirektor peab saama komisjonilt ja haldusnõukogult eelneva nõusoleku. Kontaktametnike lähetamise otsuses määratakse kindlaks kontaktametnike tegevuse ulatus selliselt, et ei tekiks tarbetuid kulusid ega dubleeritaks uimastiameti haldusülesandeid.

7.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel osaleb tegevdirektor põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamendi või nõukogu korraldatud koosolekutel, kus käsitletakse uimastiameti volitustega seotud küsimusi.

Artikkel 31

Teaduskomitee

1.   Teaduskomiteesse kuulub vähemalt seitse, kuid mitte rohkem kui 15 teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse ja sõltumatuse alusel pärast Euroopa Liidu Teatajas ja muudes asjakohastes meediakanalites osalemiskutse avaldamist. Uimastiamet teavitab Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni või pädevaid komisjone teaduskomitee liikmete ametisse nimetamisest ja selle tööst. Teaduskomitee liikmete valikumenetlusega tuleb tagada, et teaduskomitee liikmete erialad kataksid uimastiameti eesmärkidega seotud kõige asjakohasemad teadusvaldkonnad. Teaduskomitee liikmete ametisse nimetamises osalejad püüavad saavutada teaduskomitees soolise tasakaalu.

2.   Teaduskomitee liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ja neljaks aastaks ning neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.

3.   Teaduskomitee liikmed on sõltumatud ja tegutsevad avalikes huvides. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

4.   Kui liige ei täida enam sõltumatuse kriteeriume, teavitab ta sellest haldusnõukogu. Teise võimalusena võib haldusnõukogu vähemalt ühe kolmandiku liikmete või komisjoni ettepanekul teatada, et isik ei ole sõltumatu, ja kutsuda asjaomase isiku tagasi. Haldusnõukogu nimetab kooskõlas liikmete ametisse määramise tavamenetlusega järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme.

5.   Teaduskomitee esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel või uimastiameti teadustegevust puudutavas küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või tegevdirektor. Teaduskomitee arvamused avaldatakse uimastiameti veebisaidil.

6.   Uue psühhoaktiivse aine või uute psühhoaktiivsete ainete rühmaga kaasnevate riskide hindamiseks võib tegevdirektor teaduskomiteed juhul, kui ta peab seda vajalikuks, teaduskomitee juhi soovitusel laiendada, kaasates eksperte, kes esindavad uue psühhoaktiivse ainega või uute psühhoaktiivsete ainete rühmaga kaasnevate riskide tasakaalustatud hindamise tagamiseks olulisi teadusvaldkondi. Tegevdirektor määrab need eksperdid ekspertide nimekirjast. Haldusnõukogu kinnitab ekspertide nimekirja iga nelja aasta tagant.

7.   Teaduskomitee valib teaduskomitee volituste kehtivuse ajaks juhi ja asejuhi. Teaduskomitee juht võib osaleda haldusnõukogu koosolekutel vaatlejana.

8.   Teaduskomitee kohtub vähemalt üks kord aastas.

9.   Teaduskomitee liikmete nimekiri avalikustatakse ja uimastiamet ajakohastab seda oma veebisaidil.

Artikkel 32

Uimastite ja uimastisõltuvuse Euroopa teabevõrgustik

1.   Uimastite ja uimastisõltuvuse Euroopa teabevõrgustiku (edaspidi „Reitoxi teabevõrgustik“) kaudu aitavad liikmesriigid täita uimastiameti ülesannet koguda ja esitada ühtset ja standarditud teavet uimastiprobleemi kohta kogu liidus. Reitoxi teabevõrgustik koosneb artikli 33 alusel määratud riiklikest teabekeskustest ja komisjoni kontaktasutusest.

2.   Reitoxi teabevõrgustik valib oma liikmete seast pressiesindaja ja ühe kuni kolm pressiesindaja asetäitjat. Pressiesindaja esindab Reitoxi teabevõrgustikku uimastiametis ja tal lubatakse osaleda haldusnõukogu koosolekutel vaatlejana.

3.   Reitoxi teabevõrgustikul on aastas vähemalt üks korraline koosolek. Koosolekud kutsub kokku ja neid juhatab uimastiamet. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku oma pressiesindaja kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

Artikkel 33

Riiklik teabekeskus

1.   Iga osalev riik määrab ühe riikliku teabekeskuse, mis luuakse asjakohaste riigisiseste õigus- või haldusmeetmete alusel alaliselt ja selgelt kindlaks määratud volitustega. Riikliku teabekeskuse määramisest ja riikliku teabekeskuse juhi ametisse nimetamisest ning kõigist muudatustest nendes ametisse nimetamistes teatab ametile haldusnõukogu liikmesriigi liige.

2.   Vastutav riiklik asutus tagab, et riiklikule teabekeskusele usaldatakse artikli 34 lõikes 2 sätestatud ülesanded. Riikliku teabekeskuse juht või asendusliige esindab riiklikku teabekeskust Reitoxi teabevõrgustikus.

3.   Riiklikud teabekeskused on teaduslikult sõltumatud ja tagavad oma andmete kvaliteedi.

4.   Riiklikud teabekeskused kavandavad oma tegevust ette ja neil on oma artikli 34 lõikes 2 osutatud volituste teostamiseks ja ülesannete täitmiseks piisavad riigieelarvest eraldatud ja uimastiameti poolt käesoleva artikli lõike 5 kohaselt kaasrahastatud eelarvevahendid ja inimressursid ning oma igapäevaste toimingute toetamiseks piisavad vahendid ja ruumid.

5.   Liikmesriigi riikliku teabekeskuse põhikulusid kaasrahastatakse uimastiameti antavast toetusest, kui teabekeskus vastab lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele. Kaasrahastamise saamiseks allkirjastab riiklik teabekeskus igal aastal uimastiametiga toetuslepingu. Ettepaneku kaasrahastamismäära kohta teeb tegevdirektor, selle kinnitab haldusnõukogu ja see vaadatakse korrapäraselt läbi. Eriprojektides osalemiseks ja nende elluviimiseks võib uimastiamet anda riiklikule teabekeskusele sihtotstarbeliselt rahalisi lisavahendeid.

6.   Uimastiamet hindab riiklikke teabekeskusi kooskõlas artikliga 35.

Artikkel 34

Riiklike teabekeskuste ülesanded

1.   Riiklikud teabekeskused on ühenduslüli osalevate riikide ja uimastiameti vahel ning nad toetavad osalevate riikide ja uimastiameti vahelist suhtlust.

2.   Selleks et toetada uimastiametit tema artiklites 4 ja 5 sätestatud üldiste ja eriülesannete täitmisel ning aidata seega kaasa liidu kooskõlastatud tegevusele, teeb riiklik teabekeskus järgmist:

| a) | koordineerib riiklikul tasandil uimastitega seotud andmete kogumise ja seirega seotud tegevust eesmärgiga edastada asjaomaseid andmeid uimastiametile; |
| --- | --- |

a)

koordineerib riiklikul tasandil uimastitega seotud andmete kogumise ja seirega seotud tegevust eesmärgiga edastada asjaomaseid andmeid uimastiametile;

| b) | kogub artikliga 4 hõlmatud valdkondades asjakohaseid riiklikke andmeid ja teavet kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud riikliku aruandluspaketiga ning edastab asjaomaseid andmeid ja teavet uimastiametile; sellisel viisil ühendab riiklik teabekeskus eri valdkondade (eelkõige tervise-, õigus- ja õiguskaitse valdkonna) kogemuse ning teeb asjakohastel juhtudel koostööd uimastipoliitika valdkonnas tegutsevate ekspertide ja riiklike organisatsioonidega, teadlastega, kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja muude asjasse puutuvate sidusrühmadega; |
| --- | --- |

b)

kogub artikliga 4 hõlmatud valdkondades asjakohaseid riiklikke andmeid ja teavet kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud riikliku aruandluspaketiga ning edastab asjaomaseid andmeid ja teavet uimastiametile; sellisel viisil ühendab riiklik teabekeskus eri valdkondade (eelkõige tervise-, õigus- ja õiguskaitse valdkonna) kogemuse ning teeb asjakohastel juhtudel koostööd uimastipoliitika valdkonnas tegutsevate ekspertide ja riiklike organisatsioonidega, teadlastega, kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja muude asjasse puutuvate sidusrühmadega;

| c) | aitab kaasa uimastite ja nende tarvitamise seirele ning neid puudutavale aruandlusele, sealhulgas rahvusvahelistele organisatsioonidele esitatavate aruannete puhul; |
| --- | --- |

c)

aitab kaasa uimastite ja nende tarvitamise seirele ning neid puudutavale aruandlusele, sealhulgas rahvusvahelistele organisatsioonidele esitatavate aruannete puhul;

| d) | toetab asjakohasel juhul uute epidemioloogiliste andmete allikate väljatöötamist, et edendada õigeaegset aruandlust ainete tarvitamise suundumuste kohta; |
| --- | --- |

d)

toetab asjakohasel juhul uute epidemioloogiliste andmete allikate väljatöötamist, et edendada õigeaegset aruandlust ainete tarvitamise suundumuste kohta;

| e) | toetab sihtotstarbelist ja suunatud andmete kogumist uute tervise- ja julgeolekuohtude kohta; |
| --- | --- |

e)

toetab sihtotstarbelist ja suunatud andmete kogumist uute tervise- ja julgeolekuohtude kohta;

| f) | esitab uimastiametile teavet olemasolevate psühhoaktiivsete ainete või uute psühhoaktiivsete ainete kombinatsioonide tarvitamise selliste uute suundumuste ja probleemide kohta, mis kujutavad endast võimalikku ohtu tervisele, ning teavet võimalike tervisega seonduvate meetmete kohta; |
| --- | --- |

f)

esitab uimastiametile teavet olemasolevate psühhoaktiivsete ainete või uute psühhoaktiivsete ainete kombinatsioonide tarvitamise selliste uute suundumuste ja probleemide kohta, mis kujutavad endast võimalikku ohtu tervisele, ning teavet võimalike tervisega seonduvate meetmete kohta;

| g) | osaleb uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevas teabevahetuses ja varajase hoiatamise süsteemis kooskõlas III peatükiga; |
| --- | --- |

g)

osaleb uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevas teabevahetuses ja varajase hoiatamise süsteemis kooskõlas III peatükiga;

| h) | aitab kaasa asjakohaste näitajate ja muude asjakohaste andmekogumite, sealhulgas nende rakendamise suuniste väljatöötamisele, et saada liidu tasandil usaldusväärset ja võrreldavat teavet, kooskõlas artikliga 6; |
| --- | --- |

h)

aitab kaasa asjakohaste näitajate ja muude asjakohaste andmekogumite, sealhulgas nende rakendamise suuniste väljatöötamisele, et saada liidu tasandil usaldusväärset ja võrreldavat teavet, kooskõlas artikliga 6;

| i) | nimetab uimastiametilt vastava taotluse saamise korral riiklikud eksperdid, kes osalevad konkreetsetes asjakohaste näitajate üle peetavates aruteludes ning muudes vajaduspõhistes ja sihipärastes andmekogumistoimingutes; |
| --- | --- |

i)

nimetab uimastiametilt vastava taotluse saamise korral riiklikud eksperdid, kes osalevad konkreetsetes asjakohaste näitajate üle peetavates aruteludes ning muudes vajaduspõhistes ja sihipärastes andmekogumistoimingutes;

| j) | edendab rahvusvaheliselt kokkulepitud andmekogumisprotokollide ja -standardite kasutamist, et seirata narkootikume ja narkootikumide tarvitamist riigis; |
| --- | --- |

j)

edendab rahvusvaheliselt kokkulepitud andmekogumisprotokollide ja -standardite kasutamist, et seirata narkootikume ja narkootikumide tarvitamist riigis;

| k) | esitab uimastiametile ja muudele asjasse puutuvatele sidusrühmadele iga-aastase tegevusaruande; |
| --- | --- |

k)

esitab uimastiametile ja muudele asjasse puutuvatele sidusrühmadele iga-aastase tegevusaruande;

| l) | rakendab kvaliteedi tagamise mehhanisme, et tagada saadud andmete ja teabe usaldusväärsus. |
| --- | --- |

l)

rakendab kvaliteedi tagamise mehhanisme, et tagada saadud andmete ja teabe usaldusväärsus.

3.   Vastavalt oma suutlikkusele, seiravad, analüüsivad ja tõlgendavad riiklikud teabekeskused asjakohast teavet artikliga 4 hõlmatud valdkondades. Riiklikud teabekeskused esitavad uimastiametile kõnealust teavet ja teavet rakendatud poliitika ja lahenduste kohta.

4.   Riiklikud teabekeskused seavad sisse vajaliku koostöö asjaomaste riiklike ja piirkondlike ametiasutuste, organite ja organisatsioonidega ning hoiavad seda alal, et koguda teavet, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks lõike 2 kohaselt.

5.   Käesoleva artikli kohaselt andmeid kogudes tagavad riiklikud teabekeskused võimaluse korral, et kogutud andmed on jaotatud bioloogilise või sotsiaalse soo alusel. Riiklikud teabekeskused võtavad käesoleva artikli kohaselt andmeid kogudes ja esitades arvesse uimastipoliitika sootundlikke aspekte. Riiklikud teabekeskused ei edasta andmeid, mis võimaldaksid tuvastada üksikisikuid või väikeseid üksikisikute rühmi. Nad hoiduvad konkreetsete isikutega seotud teabe edastamisest.

Artikkel 35

Riiklike teabekeskuste hindamine

1.   Uimastiamet hindab, kas iga riiklik teabekeskus aitab artikli 34 lõikes 2 sätestatud ülesandeid täites kaasa uimastiameti ülesannete täitmisele. Hindamine ei peaks hõlmama selle asutuse ülesandeid, mille juures riiklik teabekeskus tegutseb, ega selle asutuse üldist struktuuri, mille koosseisu riiklik teabekeskus kuulub.

2.   Lõikes 1 osutatud hindamine tugineb riikliku teabekeskuse esitatavale asjakohasele teabele. Vajaduse korral võib uimastiamet riiklikku teabekeskust külastada.

3.   Uimastiamet esitab kõik lõike 1 kohaselt tehtud hinnangud asjaomasele riiklikule teabekeskusele ja pädevale riiklikule asutusele. Hinnang võib sisaldada soovitusi artikli 34 lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmiseks, selles võib määrata tähtaja nende soovituste rakendamiseks ja uimastiamet võib selles pakkuda riiklikule teabekeskusele toetust suutlikkuse suurendamiseks.

4.   Kui soovitused on lõike 3 kohaselt esitatud koos nende rakendamise tähtajaga, teavitab asjaomane riiklik teabekeskus uimastiametit soovitustega nõustumisest või lahkarvamuse korral esitab uimastiametile oma kirjaliku põhjendatud arvamuse.

5.   Uimastiamet teavitab haldusnõukogu lõike 1 kohaselt tehtud hindamise tulemustest tema esimesel koosolekul pärast seda, kui uimastiamet on hindamise lõpule viinud. Uimastiameti ja riikliku teabekeskuse vahelise lõikes 4 osutatud lahkarvamuse korral esitab uimastiamet hinnangu ning soovitused ja nende rakendamise ajakava haldusnõukogule, et viimane kiidaks need heaks oma järgmisel koosolekul artikli 23 kohaselt hääleõiguslike liikmete häälteenamusega. Asjaomase liikmesriigi esindaja sellel hääletusel ei osale.

6.   Kui riiklik teabekeskus ei täida artikli 34 lõikes 2 sätestatud ülesandeid lõikes 1 osutatud hindamisel täpsustatud ajaks, võtab haldusnõukogu oma esimesel koosolekul, mis toimub pärast hindamisel täpsustatud aja möödumist, vastu otsuse nende liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, kes on artikli 23 kohaselt hääleõiguslikud, selle kohta, kas kaasrahastamine peatatakse seniks, kuni kõnealune riiklik teabekeskus täidab artikli 34 lõikes 2 sätestatud ülesanded. Asjaomase liikmesriigi esindaja sellel hääletusel ei osale.

7.   Uimastiamet teeb iga riikliku teabekeskuse lõike 1 kohase esimese hindamise hiljemalt 3. juuliks 2026. Seejärel hindab uimastiamet riiklikke teabekeskusi korrapäraste ajavahemike järel vastavalt vajadusele.

VI PEATÜKK

Finantssätted

Artikkel 36

Ühtne programmidokument

1.   Haldusnõukogu võtab tegevdirektori esitatud kavandi põhjal pärast konsulteerimist teaduskomiteega ja komisjoni arvamust arvestades, ning kui tegemist on mitmeaastase programmiga, siis pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, iga aasta 15. detsembriks vastu ühtse programmidokumendi kavandi, mis sisaldab mitmeaastast ja iga-aastast programmi ning kõiki komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (30) artiklis 32 loetletud dokumente. Kui haldusnõukogu otsustab komisjoni arvamuse mõnda punkti või pärast Euroopa Parlamendi või teaduskomiteega konsulteerimist ilmnevaid punkte mitte järgida, esitab ta selle kohta põhjenduse. Haldusnõukogu edastab ühtse programmidokumendi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile järgmise aasta 31. jaanuariks.

Ühtne programmidokument on lõplik pärast liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist ja vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt eelarvele.

2.   Iga-aastane tööprogramm peab sisaldama üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi, sealhulgas tulemusnäitajaid. Samuti peab see sisaldama rahastatava tegevuse kirjeldust koos igale neist eraldatavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetele. Iga-aastane tööprogramm peab olema kooskõlas lõikes 4 osutatud mitmeaastase tööprogrammiga. Selles tuuakse selgelt välja eelmise eelarveaastaga võrreldes lisatud, muudetud ja välja jäetud ülesanded.

Mitmeaastane või iga-aastane programm sisaldab teavet artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud rahvusvahelise koostöö raamistiku rakendamise ja selle raamistikuga seotud meetmete kohta. See sisaldab ka artiklis 21 osutatud uimastiameti kavandatavat teadus- ja innovatsioonitegevust.

3.   Kui uimastiametile antakse mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast tööprogrammi.

Iga-aastase tööprogrammi sisulised muudatused võetakse vastu sama korra kohaselt nagu algne iga-aastane tööprogramm. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha iga-aastases tööprogrammis muudatusi, mis ei ole sisulised.

4.   Mitmeaastases tööprogrammis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemusnäitajad. Selles kavandatakse ka vahendite eraldamine, sealhulgas mitmeaastane eelarve ja personal.

Vahendite eraldamise programmi ajakohastatakse igal aastal. Strateegilist programmi ajakohastatakse, kui selle järele on vajadus ja eriti selleks, et võtta arvesse artiklis 51 osutatud hindamise tulemusi.

5.   Mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid koostatakse kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/715 artikliga 32.

Artikkel 37

Eelarve

1.   Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse uimastiameti kõikide tulude ja kulude eelarvestus, mis esitatakse uimastiameti eelarves.

2.   Uimastiameti eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3.   Ilma et see piiraks muid sissetulekuallikaid, koosnevad uimastiameti tulud järgmistest vahenditest:

| a) | liidu toetus, mis on kantud liidu üldeelarvesse; |
| --- | --- |

a)

liidu toetus, mis on kantud liidu üldeelarvesse;

| b) | liikmesriikide vabatahtlik rahaline osalus; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide vabatahtlik rahaline osalus;

| c) | kooskõlas artikliga 38 osutatud teenuste eest makstud tasud; |
| --- | --- |

c)

kooskõlas artikliga 38 osutatud teenuste eest makstud tasud;

| d) | vastavalt artiklites 53 ja 54 osutatud organisatsioonide ja asutuste ning kolmandate riikide rahalised toetused ning |
| --- | --- |

d)

vastavalt artiklites 53 ja 54 osutatud organisatsioonide ja asutuste ning kolmandate riikide rahalised toetused ning

| e) | liidu rahalised vahendid eelarve kaudse täitmise või sihtotstarbeliste toetuste vormis kooskõlas uimastiameti suhtes kohaldatavate finantsreeglitega ja liidu poliitikat toetavate asjakohaste õigusaktide sätetega. |
| --- | --- |

e)

liidu rahalised vahendid eelarve kaudse täitmise või sihtotstarbeliste toetuste vormis kooskõlas uimastiameti suhtes kohaldatavate finantsreeglitega ja liidu poliitikat toetavate asjakohaste õigusaktide sätetega.

4.   Lõike 3 punktides b–e osutatud tulude summa ja päritolu lisatakse uimastiameti raamatupidamise aastaaruandesse ning need esitatakse selgelt uimastiameti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aastaaruandes, millele on osutatud artikli 41 lõikes 3.

5.   Uimastiameti kulud hõlmavad töötajate töötasusid, haldus- ja taristukulusid ning tegevuskulusid. Tegevuskulud võivad hõlmata riiklike teabekeskuste toetamisega seotud kulusid, nagu on osutatud artikli 33 lõikes 5.

Artikkel 38

Tasud

1.   Uimastiamet võib taotluse korral osutada järgmisi lisateenuseid:

| a) | kohandatud koolitused; |
| --- | --- |

a)

kohandatud koolitused;

| b) | teatavad liikmesriikidele mõeldud toetusmeetmed, mida ei ole peetud prioriteetseks, kuid mille elluviimine võiks olla kasulik, kui neid toetatakse riiklikest vahenditest; |
| --- | --- |

b)

teatavad liikmesriikidele mõeldud toetusmeetmed, mida ei ole peetud prioriteetseks, kuid mille elluviimine võiks olla kasulik, kui neid toetatakse riiklikest vahenditest;

| c) | kolmandatele riikidele mõeldud suutlikkuse suurendamise programmid, mida liidu eraldiseisev sihtotstarbeline rahastamine ei kata; |
| --- | --- |

c)

kolmandatele riikidele mõeldud suutlikkuse suurendamise programmid, mida liidu eraldiseisev sihtotstarbeline rahastamine ei kata;

| d) | artikli 20 lõike 3 kohane kolmandates riikides, eelkõige kandidaatriikides, asutatud riiklike asutuste hindamine; |
| --- | --- |

d)

artikli 20 lõike 3 kohane kolmandates riikides, eelkõige kandidaatriikides, asutatud riiklike asutuste hindamine;

| e) | muud kohandatud teenused, mida osutatakse osaleva riigi taotlusel ja mis nõuavad lisaressursside investeerimist riikliku tegevuse toetuseks.
  Uimastiamet võtab esimeses lõigus osutatud teenuste osutamise eest tasu. |
| --- | --- |

e)

muud kohandatud teenused, mida osutatakse osaleva riigi taotlusel ja mis nõuavad lisaressursside investeerimist riikliku tegevuse toetuseks.

Uimastiamet võtab esimeses lõigus osutatud teenuste osutamise eest tasu.

2.   Haldusnõukogu määrab tegevdirektori ettepanekul ja pärast komisjoniga konsulteerimist läbipaistvalt kindlaks tasude arvutamise meetodi ja nende maksmise viisi.

3.   Tasud peavad olema proportsionaalsed kulutõhusalt osutatud teenuste maksumusega ja nende maksumuse katmiseks piisavad. Tasud kehtestatakse tasemel, mis tagab, et need ei ole diskrimineerivad ega tekita sidusrühmadele põhjendamatut finants- või halduskoormust.

4.   Tasud kehtestatakse sellisel tasemel, millega hoitakse ära uimastiameti eelarve puudujääk või märkimisväärse ülejäägi tekkimine. Kui tasustatud teenuste osutamise tulemusel tekib eelarves pidevalt oluline ülejääk või kui tasustatud teenuste osutamise tulemusel tekib märkimisväärne puudujääk, vaatab haldusnõukogu läbi kooskõlas lõikega 2 sätestatud tasude arvutamise meetodi.

5.   Kui see on kohaldatav, lisab uimastiamet artiklis 41 sätestatud raamatupidamisaruannete esitamise menetluse osana aruande kogutud tasude ja nende mõju kohta ameti eelarvele.

Artikkel 39

Eelarve koostamine

1.   Tegevdirektor koostab igal aastal uimastiameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle haldusnõukogule.

2.   Lõikes 1 osutatud projekti põhjal võtab haldusnõukogu vastu uimastiameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse projekti.

3.   Uimastiameti tulude ja kulude esialgne eelarvestuse projekt esitatakse komisjonile iga aasta 31. jaanuariks. Haldusnõukogu esitab eelarvestuse lõpliku projekti komisjonile 31. märtsiks.

4.   Komisjon esitab uimastiameti eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti eelarvepädevatele institutsioonidele koos liidu üldeelarve projektiga.

5.   Uimastiameti eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti alusel kannab komisjon liidu üldeelarve projekti arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstava rahalise toetuse suuruse ning esitab need kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklitega 313 ja 314 eelarvepädevatele institutsioonidele.

6.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad uimastiameti toetuseks kasutatavad assigneeringud.

7.   Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu uimastiameti ametikohtade loetelu.

8.   Haldusnõukogu võtab vastu uimastiameti eelarve oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse eelarves vastavad kohandused.

9.   Delegeeritud määrust (EL) 2019/715 kohaldatakse kinnisvaraprojektide suhtes, mis võivad uimastiameti eelarvet märkimisväärselt mõjutada.

Artikkel 40

Eelarve täitmine

1.   Uimastiameti eelarvet täidab tegevdirektor.

2.   Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu artikli 51 kohase hindamismenetluse seisukohast asjakohase teabe.

Artikkel 41

Raamatupidamisaruanded ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine

1.   Uimastiameti peaarvepidaja esitab järgmise eelarveaasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamise aastaaruande.

2.   Komisjoni peaarvepidaja edastab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks kontrollikojale komisjoni raamatupidamisaruannetega konsolideeritud uimastiameti esialgse raamatupidamise aastaaruande.

3.   Uimastiamet esitab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.

4.   Kui tegevdirektor on saanud kontrollikojalt tähelepanekud uimastiameti esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 246, (31) koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse tema tähelepanekute kohta 30. septembriks. Tegevdirektor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

6.   Haldusnõukogu esitab oma arvamuse uimastiameti lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta.

7.   Peaarvepidaja edastab iga järgmise eelarveaasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

8.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

9.   Kui Euroopa Parlament seda taotleb, esitab tegevdirektor talle kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 261 lõikega 3 kogu vajaliku teabe, et asjaomast eelarveaastat käsitlev eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus sujuks tõrgeteta.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne N + 2. aasta 15. maid heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel.

Artikkel 42

Finantsreeglid

Haldusnõukogu võtab vastu uimastiameti suhtes kohaldatavad finantsreeglid pärast konsulteerimist komisjoniga. Finantsreeglid ei või lahkneda delegeeritud määrusest (EL) 2019/715, välja arvatud juhul, kui see on uimastiameti toimimiseks tingimata vajalik ja komisjon on selleks andnud eelneva loa.

VII PEATÜKK

Töötajad

Artikkel 43

Üldsätted

1.   Uimastiameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud reegleid.

2.   Kui uimastiamet võtab pärast artiklis 54 osutatud lepingute sõlmimist tööle kolmandate riikide töötajaid, järgib ta personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi.

Artikkel 44

Lähetatud riiklikud eksperdid ja muud töötajad

1.   Uimastiamet võib kasutada lähetatud riiklikke eksperte või muid uimastiameti väliseid töötajaid. Lähetatud riiklike ekspertide või muude uimastiameti väliste töötajate suhtes ei kohaldata personalieeskirju ega muude teenistujate teenistustingimusi.

2.   Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse riiklike ekspertide uimastiametisse lähetamise reeglid.

VIII PEATÜKK

Üld- ja lõppsätted

Artikkel 45

Privileegid ja immuniteedid

Uimastiameti ja selle töötajate suhtes kohaldatakse ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.

Artikkel 46

Keelte kasutamise kord

Uimastiametile kohaldatakse nõukogu määrust nr 1 (32).

32

Artikkel 47

Läbipaistvus

1.   Uimastiameti valduses olevate dokumentide suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1049/2001.

2.   Isikuandmete töötlemisele uimastiametis kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725 (33).

3.   Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku toimumise kuupäevast pärast 2. juulit 2024 vastu meetmed, mida uimastiamet võtab määruse (EL) 2018/1725 kohaldamiseks, sealhulgas meetmed, mis käsitlevad uimastiameti andmekaitseametniku nimetamist. Meetmed võetakse vastu pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist.

Artikkel 48

Pettustevastane võitlus

1.   Kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega võitlemiseks kohaldatakse uimastiameti suhtes määrust (EL, Euratom) nr 883/2013.

2.   Uimastiamet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust, hiljemalt 1. oktoobriks 2023 ja võtab vastu kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi.

3.   Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda uimastiamet on rahastanud liidu vahenditest.

4.   OLAF ja Euroopa Prokuratuur võivad määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 ja nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (34) sätestatud normide ja menetlustega korraldada oma volituste piires juurdlusi, mis OLAFi puhul võivad hõlmata ka kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses uimastiameti rahastatud toetuse või lepinguga on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

5.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1–4 kohaldamist, sisaldavad uimastiameti ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide vahelised töökorrad ja kokkulepped, nagu on osutatud artiklites 53 ja 54, samuti uimastiameti lepingud, toetuslepingud ja toetusotsused sätteid, mis annavad kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada oma pädevuse piires käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud auditeid ja juurdlusi.

Artikkel 49

Salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse

1.   Uimastiamet võtab vastu julgeolekunormid, mis on samaväärsed komisjoni julgeolekunormidega, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsustes (EL, Euratom) 2015/443 ja (EL, Euratom) 2015/444. Uimastiameti julgeolekunormid hõlmavad muu hulgas sätteid sellise teabe vahetamise, töötlemise ja säilitamise kohta.

2.   Uimastiamet võib vahetada salastatud teavet üksnes kolmanda riigi asjaomaste asutustega või rahvusvahelise organisatsiooniga või jagada ELi salastatud teavet muu liidu organi või asutusega halduskokkulepete raames. Halduskokkulepe eeldab haldusnõukogu luba, mis on antud pärast konsulteerimist komisjoniga. Halduskokkuleppe puudumise korral teeb tegevdirektor pärast komisjoniga konsulteerimist otsuse ELi salastatud teabe erakorraliseks vajaduspõhiseks avaldamiseks muule liidu organile või asutusele.

Artikkel 50

Vastutus

1.   Uimastiameti lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Uimastiameti sõlmitud lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel otsuste tegemine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

3.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab uimastiamet vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele üldpõhimõtetele kahju, mida tema osakonnad või töötajad on oma ülesannete täitmisel tekitanud.

4.   Lõikes 3 osutatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

5.   Uimastiameti töötajate isiklik vastutus ameti ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või muude teenistujate teenistustingimusetega.

Artikkel 51

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt 3. juuliks 2029 ja seejärel iga viie aasta tagant hindab komisjon oma suuniste alusel uimastiameti töötulemusi seoses tema eesmärkide, volituste, ülesannete ja asukohaga. Hindamisel käsitletakse eelkõige võimalikku vajadust muuta uimastiameti volitusi ja võimaliku muutmise finantsmõju. Esimesel hindamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu käesoleva määrusega uimastiameti volitustesse ja ülesannetesse tehtud muudatustele.

2.   Iga teise hindamise käigus vaeb komisjon ka uimastiameti saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid, sealhulgas seda, kas uimastiameti tegevuse jätkamine on neid eesmärke, volitusi ja ülesandeid silmas pidades põhjendatud.

3.   Komisjon esitab käesoleva artikli kohased hindamistulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.

Artikkel 52

Haldusuurimine

Uimastiameti tegevust uurib kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 228 Euroopa Ombudsman.

Artikkel 53

Koostöö teiste organisatsioonide ja asutustega

1.   Uimastiamet otsib aktiivselt koostöövõimalusi käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude asutuste, eelkõige liidu, riiklike ja valitsusväliste asutustega ja tehniliste asutustega, nende asutustega sõlmitud töökorra raames kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja nende asutuste pädevust käsitlevate sätetega. Töökord ei tohi hõlmata salastatud teabe vahetamist.

2.   Haldusnõukogu võtab vastu lõikes 1 osutatud töökorra tegevdirektori esitatud kavandi alusel pärast komisjonilt eelneva heakskiidu saamist. Kui komisjon ei ole töökorraga nõus, võtab haldusnõukogu selle vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

3.   Kehtivat töökorda puudutavad muudatused, mis on oma ulatuse poolest piiratud ega muuda töökorra üldist ulatust ega eesmärki, või tehnilised töökorraldused teiste tehniliste asutustega võtab vastu haldusnõukogu tegevdirektori esitatud kavandi alusel ja pärast komisjoni teavitamist.

4.   Uimastiamet avaldab käesoleva artikli kohaselt kokku lepitud töökorra oma veebisaidil.

Artikkel 54

Koostöö kolmandate riikidega

1.   Uimastiameti töös saavad osaleda need kolmandad riigid, kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud.

2.   Lõikes 1 osutatud lepingute asjakohaste sätete alusel töötatakse välja kord, milles täpsustatakse eelkõige asjaomaste kolmandate riikide uimastiameti töös osalemise laadi, ulatust ja viisi, sealhulgas sätted, mis käsitlevad uimastiameti esitatud algatustes osalemist, rahalist osalust ja töötajaid.

Personaliküsimustes peab esimeses lõigus osutatud kord olema kooskõlas personalieeskirjadega.

Artikkel 55

Koostöö kodanikuühiskonna organisatsioonidega

1.   Uimastiamet hoiab alal koostöösuhteid asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes tegutsevad käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades riiklikul, liidu või rahvusvahelisel tasandil, et nende kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise kaudu nendega konsulteerida, teavet vahetada ja teadmisi koondada. Selleks määrab uimastiamet tegevdirektori alluvusse ühtse kontaktpunkti, kes tagab kodanikuühiskonna organisatsioonide korrapärase teavitamise uimastiameti tegevusest, sealhulgas luues spetsiaalse veebilehe või kasutades selleks muid asjakohaseid vahendeid. Uimastiamet võimaldab kodanikuühiskonna organisatsioonidel esitada uimastiameti tegevuse seisukohast olulisi andmeid ja teavet.

2.   Konkreetsete teemade kaalumisel korraldab uimastiamet vajaduse korral nendele teemadele pühendatud teabevahetuse kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kellel on asjaomases valdkonnas kvalifikatsioon ja kogemused.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kodanikuühiskonna organisatsioonid registreeritakse läbipaistvusregistris, mis on loodud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (35). Uimastiamet avalikustab kõnealuste kodanikuühiskonna organisatsioonide nimekirja.

Artikkel 56

Peakorterileping ja tegutsemistingimused

1.   Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse uimastiametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume, selle liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning kõnealuses liikmesriigis haldusnõukogu liikmete, uimastiameti töötajate, sealhulgas tegevdirektori ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, sätestatakse uimastiameti ja kõnealuse liikmesriigi vahelises peakorterilepingus.

2.   Uimastiameti asukohaliikmesriik tagab võimalikult head tingimused uimastiameti sujuvaks ja tõhusaks toimimiseks, sealhulgas Euroopale orienteeritud mitmekeelse koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.

Artikkel 57

Õigusjärglus

1.   Uimastiamet on kõikide Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse sõlmitud lepingute, tema võetud kohustuste ja omandatud vara õigusjärglane.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta selliste lepingute ja kokkulepete õigusjõudu, mille Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus on sõlminud enne 2. juulit 2024.

Artikkel 58

Haldusnõukogu puudutav üleminekukorraldus

1.   Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse haldusnõukogu jätkab oma tööd ja toimimist määrusest (EÜ) nr 1920/2006 ja selle alusel kehtestatud normidest lähtuvalt, kuni kõik haldusnõukogu esindajad on kooskõlas käesoleva määruse artikliga 23 ametisse nimetatud.

2.   Liikmesriigid teatavad hiljemalt 1. aprilliks 2024 komisjonile nende isikute nimed, kelle nad on määranud vastavalt artiklile 23 haldusnõukogu liikmeteks ja asendusliikmeteks.

3.   Artikli 23 kohaselt moodustatud haldusnõukogu esimene koosolek toimub hiljemalt 3. augustiks 2024. Esimesel koosolekul võib haldusnõukogu võtta vastu oma töökorra.

Artikkel 59

Tegevdirektorit puudutav üleminekukorraldus

1.   Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse tegevdirektorile, kes on nimetatud ametisse määruse (EÜ) nr 1920/2006 artikli 11 alusel, antakse tema ametiaja lõpuni käesoleva määruse artiklis 30 sätestatud uimastiameti tegevdirektori ülesanded. Temaga sõlmitud lepingu muud tingimused ei muutu.

Kui Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse tegevdirektori ametiaeg lõpeb 1. juuli 2023. aasta ja 2. juuli 2024. aasta vahelisel ajal ning kui ametiaega ei ole määruse (EÜ) nr 1920/2006 alusel juba pikendatud, pikendatakse seda automaatselt kuni 3. juulini 2025.

2.   Kui määruse (EÜ) nr 1920/2006 artikli 11 alusel ametisse nimetatud tegevdirektor ei soovi või ei saa käesoleva artikli lõike 1 kohaselt tegutseda, määrab haldusnõukogu ametisse tegevdirektori kohusetäitja, kes täidab tegevdirektorile määratud ülesandeid kõige rohkem 18 kuu jooksul, kuni tegevdirektori ametisse nimetamiseni kooskõlas artikli 29 lõikega 2.

Artikkel 60

Riiklikke teabekeskusi puudutav üleminekukorraldus

Haldusnõukogu liikmed teatavad hiljemalt 1. juuniks 2024 uimastiametile selle asutuse nime, mis on määratud artikli 33 lõike 1 kohaselt riiklikuks teabekeskuseks, ja riikliku teabekeskuse juhi nime. Haldusnõukogu liikmed võivad selleks saata e-kirja, milles kinnitatakse kehtiva olukorra säilitamist.

Artikkel 61

Eelarvet käsitlevad üleminekusätted

Määruse (EÜ) nr 1920/2006 artikli 14 alusel heaks kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlust rakendatakse kooskõlas nimetatud määruse artiklis 15 kehtestatud reeglitega.

Artikkel 62

Määruse (EÜ) nr 1920/2006 kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1920/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 2. juulist 2024. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

2.   Määruse (EÜ) nr 1920/2006 alusel haldusnõukogu vastu võetud sisereeglid ja meetmed jäävad pärast 2. juulit 2024 jõusse, kui haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse kohaldamisel teisiti.

Artikkel 63

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 2. juulist 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 323, 26.8.2022, lk 88.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. juuni 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuni 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta (EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

7

(8)  
  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

8

(9)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).

9

(10)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

10

(11)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsus 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta (ELT L 335, 11.11.2004, lk 8).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (ELT L 47, 18.2.2004, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse liidu ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad (ELT L 22, 26.1.2005, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

14

(15)  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (ELT L 319, 4.12.2015, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/127, millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75 (ELT L 30, 31.1.2019, lk 74).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2371, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (ELT L 314, 6.12.2022, lk 26).

25

(26)  Komisjoni 16. septembri 2021. aasta otsus ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse loomise kohta 2021/C 393 I/02 (ELT C 393I, 29.9.2021, lk 3).

26

(27)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

27

(28)  Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20).

28

(29)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

29

(30)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

31

(32)  Nõukogu määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

33

(34)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

34

(35)  
  ELT L 207, 11.6.2021, lk 1.

35

---

LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1920/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 8 | Artikkel 2 |
| – | Artikkel 3 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikkel 4 |
| Artikkel 2 | Artikkel 5 |
| Artikli 1 lõiked 3 ja 5, artikli 2 punktid a, b ja c | Artikkel 6 |
| I lisa | Artikkel 7 |
| Artiklid 5a–5d | Artiklid 8–11 |
| – | Artikkel 12 |
| – | Artikkel 13 |
| – | Artikkel 14 |
| – | Artikkel 15 |
| – | Artikkel 16 |
| – | Artikkel 17 |
| – | Artikkel 18 |
| – | Artikkel 19 |
| Artikli 2 punkt d | Artikkel 20 |
| – | Artikkel 21 |
| – | Artikkel 22 |
| Artikli 9 lõige 1 | Artikkel 23 |
| – | Artikkel 24 |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikkel 25 |
| Artikli 9 lõige 3 | Artikkel 26 |
| Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik | Artikkel 27 |
| Artikkel 10 | Artikkel 28 |
| Artikkel 11 | Artiklid 29 ja 30 |
| Artikkel 13 | Artikkel 31 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikkel 32 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikkel 33 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikkel 34 |
| – | Artikkel 35 |
| Artikli 9 lõiked 4, 5 ja 6 | Artikkel 36 |
| Artikli 14 lõiked 1–4 | Artikkel 37 |
| – | Artikkel 38 |
| Artikli 14 lõiked 5–9 | Artikkel 39 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikkel 40 |
| Artikli 15 lõiked 2–9 | Artikkel 41 |
| – | Artikkel 42 |
| Artikkel 18 | Artikkel 43 |
| Artikli 18 viies lõik | Artikkel 44 |
| Artikkel 17 | Artikkel 45 |
| – | Artikkel 46 |
| Artiklid 6 ja 7 | Artikkel 47 |
| Artikkel 16 | Artikkel 48 |
| – | Artikkel 49 |
| Artikkel 19 | Artikkel 50 |
| Artikkel 23 | Artikkel 51 |
| – | Artikkel 52 |
| Artikkel 20 | Artikkel 53 |
| Artikkel 21 | Artikkel 54 |
| – | Artikkel 55 |
| – | Artikkel 56 |
| – | Artikkel 57 |
| – | Artikkel 58 |
| – | Artikkel 59 |
| – | Artikkel 60 |
| – | Artikkel 61 |
| Artikkel 24 | Artikkel 62 |
| Artikkel 25 | Artikkel 63 |

Määrus (EÜ) nr 1920/2006

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikkel 1

Artikkel 8

Artikkel 2

–

Artikkel 3

Artikli 1 lõige 2

Artikkel 4

Artikkel 2

Artikkel 5

Artikli 1 lõiked 3 ja 5, artikli 2 punktid a, b ja c

Artikkel 6

I lisa

Artikkel 7

Artiklid 5a–5d

Artiklid 8–11

–

Artikkel 12

–

Artikkel 13

–

Artikkel 14

–

Artikkel 15

–

Artikkel 16

–

Artikkel 17

–

Artikkel 18

–

Artikkel 19

Artikli 2 punkt d

Artikkel 20

–

Artikkel 21

–

Artikkel 22

Artikli 9 lõige 1

Artikkel 23

–

Artikkel 24

Artikli 9 lõige 2

Artikkel 25

Artikli 9 lõige 3

Artikkel 26

Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik

Artikkel 27

Artikkel 10

Artikkel 28

Artikkel 11

Artiklid 29 ja 30

Artikkel 13

Artikkel 31

Artikli 5 lõige 1

Artikkel 32

Artikli 5 lõige 3

Artikkel 33

Artikli 5 lõige 2

Artikkel 34

–

Artikkel 35

Artikli 9 lõiked 4, 5 ja 6

Artikkel 36

Artikli 14 lõiked 1–4

Artikkel 37

–

Artikkel 38

Artikli 14 lõiked 5–9

Artikkel 39

Artikli 15 lõige 1

Artikkel 40

Artikli 15 lõiked 2–9

Artikkel 41

–

Artikkel 42

Artikkel 18

Artikkel 43

Artikli 18 viies lõik

Artikkel 44

Artikkel 17

Artikkel 45

–

Artikkel 46

Artiklid 6 ja 7

Artikkel 47

Artikkel 16

Artikkel 48

–

Artikkel 49

Artikkel 19

Artikkel 50

Artikkel 23

Artikkel 51

–

Artikkel 52

Artikkel 20

Artikkel 53

Artikkel 21

Artikkel 54

–

Artikkel 55

–

Artikkel 56

–

Artikkel 57

–

Artikkel 58

–

Artikkel 59

–

Artikkel 60

–

Artikkel 61

Artikkel 24

Artikkel 62

Artikkel 25

Artikkel 63

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/48

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1323,

27. juuni 2023,

Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele vabakaubanduslepingule liidu nimel allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1, artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. mail 2018 andis nõukogu komisjonile loa pidada läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle Uus-Meremaaga. |
| --- | --- |

(1)

22. mail 2018 andis nõukogu komisjonile loa pidada läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle Uus-Meremaaga.

| (2) | 30. juunil 2022 viidi läbirääkimised Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping“) üle edukalt lõpule. |
| --- | --- |

(2)

30. juunil 2022 viidi läbirääkimised Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise vabakaubanduslepingu (edaspidi „leping“) üle edukalt lõpule.

| (3) | Leping tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise vabakaubanduslepingu („leping“) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 27. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

1

---

MÄÄRUSED

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/50

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1324,

29. juuni 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning määrust (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2023/194 (1) on määratud 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Lubatud kogupüüke ja määrusega (EL) 2023/194 kehtestatud lubatud kogupüügiga funktsionaalselt seotud meetmeid tuleks muuta, et võtta arvesse teaduslike nõuannete avaldamist ning kolmandate riikidega peetud konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2023/194 (1) on määratud 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Lubatud kogupüüke ja määrusega (EL) 2023/194 kehtestatud lubatud kogupüügiga funktsionaalselt seotud meetmeid tuleks muuta, et võtta arvesse teaduslike nõuannete avaldamist ning kolmandate riikidega peetud konsultatsioonide tulemusi.

| (2) | Määrusega (EL) 2023/194 on kehtestatud euroopa anšoovise (Engraulis encrasicolus) lubatud kogupüügiks null Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024, kuni ICES avaldab kõnealuse kalavaru kohta selleks ajavahemikuks oma teadusliku nõuande. Selleks et püügitegevus saaks jätkuda kuni selle kalavaru lõpliku lubatud kogupüügi kehtestamiseni kõnealuse teadusliku nõuande alusel, tuleks ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. septembrini 2023 kehtestada ajutine lubatud kogupüük 4 564 tonni. See tase vastab kõnealuse kalavaru püügile 2022. aasta kolmandas kvartalis. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2023/194 on kehtestatud euroopa anšoovise (Engraulis encrasicolus) lubatud kogupüügiks null Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 9. ja 10. alapiirkonnas ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024, kuni ICES avaldab kõnealuse kalavaru kohta selleks ajavahemikuks oma teadusliku nõuande. Selleks et püügitegevus saaks jätkuda kuni selle kalavaru lõpliku lubatud kogupüügi kehtestamiseni kõnealuse teadusliku nõuande alusel, tuleks ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. septembrini 2023 kehtestada ajutine lubatud kogupüük 4 564 tonni. See tase vastab kõnealuse kalavaru püügile 2022. aasta kolmandas kvartalis.

| (3) | Liit, Ühendkuningriik ja Norra pidasid 12. mail 2023 konsultatsioone kilu (Sprattus sprattus) püügivõimaluste taseme üle ICESi 4. alapiirkonnas ja 3.a rajoonis ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024 ningkilu lubatud kogupüügi taseme üle ICESi 4. alapiirkonna ja 2.a rajooni liidu ja Ühendkuningriigi vetes ning ICESi 3.a rajooni liidu ja Norra vetes nimetatud ajavahemikuks. Need konsultatsioonid toimusid nõukogu poolt 4. mail 2023 kinnitatud liidu seisukoha alusel. Asjaomased lubatud kogupüügid tuleks seetõttu kehtestada vastavalt Ühendkuningriigi ja Norraga kokku lepitud tasemele. |
| --- | --- |

(3)

Liit, Ühendkuningriik ja Norra pidasid 12. mail 2023 konsultatsioone kilu (Sprattus sprattus) püügivõimaluste taseme üle ICESi 4. alapiirkonnas ja 3.a rajoonis ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024 ningkilu lubatud kogupüügi taseme üle ICESi 4. alapiirkonna ja 2.a rajooni liidu ja Ühendkuningriigi vetes ning ICESi 3.a rajooni liidu ja Norra vetes nimetatud ajavahemikuks. Need konsultatsioonid toimusid nõukogu poolt 4. mail 2023 kinnitatud liidu seisukoha alusel. Asjaomased lubatud kogupüügid tuleks seetõttu kehtestada vastavalt Ühendkuningriigi ja Norraga kokku lepitud tasemele.

| (4) | Liit ja Ühendkuningriik pidasid 4. mail 2023 konsultatsioone kilu lubatud kogupüügi taseme üle ICESi 7.d ja 7.e rajooni liidu ja Ühendkuningriigi vetes ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024. Kõnealused konsultatsioonid toimusid vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu (2) artikli 498 lõigetele 2, 4 ja 6 ja nõukogu poolt 27. aprillil 2023 kinnitatud liidu seisukoha alusel. Konsultatsioonide tulemus on dokumenteeritud kirjalikus protokollis. Kõnealune lubatud kogupüük tuleks seetõttu kehtestada vastavalt Ühendkuningriigiga kokku lepitud tasemele. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Ühendkuningriik pidasid 4. mail 2023 konsultatsioone kilu lubatud kogupüügi taseme üle ICESi 7.d ja 7.e rajooni liidu ja Ühendkuningriigi vetes ajavahemikuks 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024. Kõnealused konsultatsioonid toimusid vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu (2) artikli 498 lõigetele 2, 4 ja 6 ja nõukogu poolt 27. aprillil 2023 kinnitatud liidu seisukoha alusel. Konsultatsioonide tulemus on dokumenteeritud kirjalikus protokollis. Kõnealune lubatud kogupüük tuleks seetõttu kehtestada vastavalt Ühendkuningriigiga kokku lepitud tasemele.

| (5) | Võttes arvesse, et kas mitme kalavaru biomass on allpool biomassi piirangu piirväärtust (Blim) või ICES ei määra kindlaks kaitse piirväärtusi, vaid soovitab nullpüüki või sihtpüügi peatamist, tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (3) artiklite 3 ja 4 kohane ühest aastast teise ülekandmise paindlikkus 2023. aastal keelata. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et kas mitme kalavaru biomass on allpool biomassi piirangu piirväärtust (Blim) või ICES ei määra kindlaks kaitse piirväärtusi, vaid soovitab nullpüüki või sihtpüügi peatamist, tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (3) artiklite 3 ja 4 kohane ühest aastast teise ülekandmise paindlikkus 2023. aastal keelata.

| (6) | Määruse (EL) 2023/194 IA lisa B osas esitatud mitme tingimuse koodid, mis käsitlevad Norra kvoote lubatud kogupüügi raames ja millega määratakse kindlaks, millistes piirkondades Norra võib püüda talle eraldatud koguseid, puuduvad või on ebaõiged. Kõnealuse määruse IA lisa tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2023/194 IA lisa B osas esitatud mitme tingimuse koodid, mis käsitlevad Norra kvoote lubatud kogupüügi raames ja millega määratakse kindlaks, millistes piirkondades Norra võib püüda talle eraldatud koguseid, puuduvad või on ebaõiged. Kõnealuse määruse IA lisa tuleks seetõttu muuta.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2056 (4) artiklitega 15 ja 17 on keelatud kalalaeva pardal hoida, ümber laadida, säilitada või lossida pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus) või siidhallhaid (Carcharhinus falciformis) tervenisti või osadena Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (WCPFC) hõlmatud piirkonnas. Selleks et vältida sama reguleerimiseset käsitlevate sätete kattumist, on asjakohane määruse (EL) 2023/194 artikkel 45 välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2056 (4) artiklitega 15 ja 17 on keelatud kalalaeva pardal hoida, ümber laadida, säilitada või lossida pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus) või siidhallhaid (Carcharhinus falciformis) tervenisti või osadena Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (WCPFC) hõlmatud piirkonnas. Selleks et vältida sama reguleerimiseset käsitlevate sätete kattumist, on asjakohane määruse (EL) 2023/194 artikkel 45 välja jätta.

| (8) | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) mitme soovituse kohaselt võib liit taotluse korral kanda teatava protsendi ICCATi konventsiooni alal kasutamata kalavarude kvootidest üle-eelmisest või eelmisest aastast üle konkreetsesse aastasse vastavalt ICCATi kehtestatud reeglitele iga ICCATi kalavaru kohta. Nõukogu määrustega (EL) 2022/109 (5) ja (EL) 2023/194 on kehtestatud ICCATi kalavarude liidu kvoodid vastavalt 2022. ja 2023. aastaks kooskõlas eelneval aastal peetud ICCATi aastakoosoleku tulemustega, mille puhul võetakse vajaduse korral arvesse kasutamata liidu kvootide ülekandmist. Neid ülekandmisi ei peaks saama ühendada määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohase kvootide ülekandmisega ning seepärast tuleks nende ülekandmiste kasutamine kõnealusel ajavahemikul keelata. |
| --- | --- |

(8)

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) mitme soovituse kohaselt võib liit taotluse korral kanda teatava protsendi ICCATi konventsiooni alal kasutamata kalavarude kvootidest üle-eelmisest või eelmisest aastast üle konkreetsesse aastasse vastavalt ICCATi kehtestatud reeglitele iga ICCATi kalavaru kohta. Nõukogu määrustega (EL) 2022/109 (5) ja (EL) 2023/194 on kehtestatud ICCATi kalavarude liidu kvoodid vastavalt 2022. ja 2023. aastaks kooskõlas eelneval aastal peetud ICCATi aastakoosoleku tulemustega, mille puhul võetakse vajaduse korral arvesse kasutamata liidu kvootide ülekandmist. Neid ülekandmisi ei peaks saama ühendada määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohase kvootide ülekandmisega ning seepärast tuleks nende ülekandmiste kasutamine kõnealusel ajavahemikul keelata.

| (9) | Viis liikmesriiki edastasid komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1627 (6) artikli 6 lõikega 3 oma kalakasvatamise majandamiskava muudatused. Nende muudatuste põhjal edastas komisjon 9. mail 2023 ICCATi sekretariaadile liidu 2023. aasta kalakasvatamise muudetud majandamiskava ja ICCAT avaldas need liidu kava muudatused 11. mail 2023. Liidu kalakasvandustesse viidavaid maksimumkoguseid ja maksimaalset kasvatamisvõimsust tuleks seetõttu vastavalt nendele muudatustele muuta. |
| --- | --- |

(9)

Viis liikmesriiki edastasid komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1627 (6) artikli 6 lõikega 3 oma kalakasvatamise majandamiskava muudatused. Nende muudatuste põhjal edastas komisjon 9. mail 2023 ICCATi sekretariaadile liidu 2023. aasta kalakasvatamise muudetud majandamiskava ja ICCAT avaldas need liidu kava muudatused 11. mail 2023. Liidu kalakasvandustesse viidavaid maksimumkoguseid ja maksimaalset kasvatamisvõimsust tuleks seetõttu vastavalt nendele muudatustele muuta.

| (10) | Määrusi (EL) 2023/194 ja (EL) 2022/109 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määrusi (EL) 2023/194 ja (EL) 2022/109 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (11) | Selleks et püügitegevus saaks jätkuda 1. juulil 2023, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et püügitegevus saaks jätkuda 1. juulil 2023, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata.

| (12) | Käesoleva määruse sätteid, millega muudetakse määruse (EL) 2023/194 teatud sätteid, tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2023 kooskõlas kõnealuste muudetud sätete kohaldamisajaga. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad anšoovise ja kilu püügivõimalusi ning määruse (EL) 2023/194 artikli 45 väljajätmist, tuleks kohaldada alates 1. juulist 2023. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad ICCATi ja millega muudetakse määruse (EL) 2022/109 teatavaid sätteid, tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022 kooskõlas kõnealuste muudetud sätete kohaldamisajaga. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna kõnealused muudatused kas suurendavad asjaomaseid püügivõimalusi või ei ole asjaomaseid koguseid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt veel üle kantud, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse sätteid, millega muudetakse määruse (EL) 2023/194 teatud sätteid, tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2023 kooskõlas kõnealuste muudetud sätete kohaldamisajaga. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad anšoovise ja kilu püügivõimalusi ning määruse (EL) 2023/194 artikli 45 väljajätmist, tuleks kohaldada alates 1. juulist 2023. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad ICCATi ja millega muudetakse määruse (EL) 2022/109 teatavaid sätteid, tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2022 kooskõlas kõnealuste muudetud sätete kohaldamisajaga. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna kõnealused muudatused kas suurendavad asjaomaseid püügivõimalusi või ei ole asjaomaseid koguseid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt veel üle kantud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2023/194 muutmine

Määrust (EL) 2023/194 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artikkel 45 jäetakse välja. |
| --- | --- |

a)

Artikkel 45 jäetakse välja.

| b) | IA ja ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

b)

IA ja ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| c) | VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

c)

VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2022/109 muutmine

Määruse (EL) 2022/109 ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023. Kuid

| a) | Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022; |
| --- | --- |

a)

Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022;

| b) | Artikli 1 punkti a kohaldatakse alates 1. juulist 2023; |
| --- | --- |

b)

Artikli 1 punkti a kohaldatakse alates 1. juulist 2023;

| c) | I lisa punkti 1 alapunkte a ja b kohaldatakse alates 1. juulist 2023. |
| --- | --- |

c)

I lisa punkti 1 alapunkte a ja b kohaldatakse alates 1. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Nõukogu 30. jaanuari 2023. aasta määrus (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 28, 31.1.2023, lk 1).

1

(2)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (ELT L 149, 30.4.2021, lk 10).

2

(3)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2056, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskonventsiooni alal kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 520/2007 (ELT L 276, 26.10.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 27. jaanuari 2022. aasta määrus (EL) 2022/109, millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 21, 31.1.2022, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1627, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009 (ELT L 252, 16.9.2016, lk 1).

6

---

I LISA

Määruse (EL) 2023/194 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | IA lisas:






  a) | A osas asendatakse tabel, mis käsitleb euroopa anšoovist (Engraulis encrasicolus) ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes, järgmisega:









  „Liik: | euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus | Püügipiirkond: | 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 2 183 | (1) | Ennetuslik TAC |
| Portugal | 2 381 | (1) |
| Liit | 4 564 | (1) |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 4 564 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. septembrini 2023.“ |

1)

IA lisas:

a)

A osas asendatakse tabel, mis käsitleb euroopa anšoovist (Engraulis encrasicolus) ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes, järgmisega:

„Liik:

euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

Püügipiirkond:

9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed

(ANE/9/3411)

Hispaania

2 183

(1)

Ennetuslik TAC

Portugal

2 381

(1)

Liit

4 564

(1)

Lubatud kogupüük (TAC)

4 564

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. septembrini 2023.“

| b) | B osas asendatakse allpool loetletud kalavarude tabelid järgmisega:






  i) | Tabel, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) ja seotud kaaspüüki ICESi 3.a rajoonis, asendatakse järgmisega:









  „Liik: | kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | 3.a
  (SPR/03 A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 17 608 | (1)(2)(3) | Analüütiline TAC |
| Saksamaa | 37 | (1)(2)(3) |
| Rootsi | 6 662 | (1)(2)(3) |
| Liit | 24 307 | (1)(2)(3) |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 26 278 | (2) |
| (1) | Merlangi ja kilttursa kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Merlangi ja kilttursa kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (2) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024. |
| (3) | Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile ja Ühendkuningriigile teatada.“ |

b)

B osas asendatakse allpool loetletud kalavarude tabelid järgmisega:

i)

Tabel, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) ja seotud kaaspüüki ICESi 3.a rajoonis, asendatakse järgmisega:

„Liik:

kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

3.a

(SPR/03 A.)

Taani

17 608

(1)(2)(3)

Analüütiline TAC

Saksamaa

37

(1)(2)(3)

Rootsi

6 662

(1)(2)(3)

Liit

24 307

(1)(2)(3)

Lubatud kogupüük (TAC)

26 278

(2)

(1)

Merlangi ja kilttursa kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Merlangi ja kilttursa kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(2)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.

(3)

Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile ja Ühendkuningriigile teatada.“

| ii) | Tabel, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) püügi ja seotud kaaspüügi võimalusi ICESi 4. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes ning ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | | 1 221 | (1)(2) | Analüütiline TAC |
| Taani | | 96 624 | (1)(2) |
| Saksamaa | | 1 221 | (1)(2) |
| Prantsusmaa | | 1 221 | (1)(2) |
| Madalmaad | | 1 221 | (1)(2) |
| Rootsi | | 1 330 | (1)(2)(3) |
| Liit | | 102 838 | (1)(2) |
| Norra | | 10 000 | (1) |
| Fääri saared | | 0 | (1)(4) |
| Ühendkuningriik | | 4 482 | (1) |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | | 117 320 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024. |
| (2) | Merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C). Merlangi kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt käesolevale sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. |
| (3) | Sealhulgas tobiad. |
| (4) | Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki.“ |

ii)

Tabel, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) püügi ja seotud kaaspüügi võimalusi ICESi 4. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes ning ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 221

(1)(2)

Analüütiline TAC

Taani

96 624

(1)(2)

Saksamaa

1 221

(1)(2)

Prantsusmaa

1 221

(1)(2)

Madalmaad

1 221

(1)(2)

Rootsi

1 330

(1)(2)(3)

Liit

102 838

(1)(2)

Norra

10 000

(1)

Fääri saared

0

(1)(4)

Ühendkuningriik

4 482

(1)

Lubatud kogupüük (TAC)

117 320

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.

(2)

Merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C). Merlangi kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt käesolevale sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

(3)

Sealhulgas tobiad.

(4)

Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki.“

| iii) | Tabel, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) püügi võimalusi ICESi 7.d ja 7.e rajoonis, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | kilu

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | 7.d ja 7.e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | | 5 | (1) | Analüütiline TAC |
| Taani | | 341 | (1) |
| Saksamaa | | 5 | (1) |
| Prantsusmaa | | 73 | (1) |
| Madalmaad | | 73 | (1) |
| Liit | | 497 | (1) |
| Ühendkuningriik | | 1 940 | (1) |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | | 2 437 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.“ |

iii)

Tabel, mis käsitleb kilu (Sprattus sprattus) püügi võimalusi ICESi 7.d ja 7.e rajoonis, asendatakse järgmisega:

„Liik:

kilu

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

7.d ja 7.e

(SPR/7DE.)

Belgia

5

(1)

Analüütiline TAC

Taani

341

(1)

Saksamaa

5

(1)

Prantsusmaa

73

(1)

Madalmaad

73

(1)

Liit

497

(1)

Ühendkuningriik

1 940

(1)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 437

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.“

| c) | B ja F osade tabelitesse, mis käsitlevad i) heeringat (Clupea harengus) ICESi 7.a rajoonis 52°30' põhjalaiusest lõunapool; rajoonis 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k; ii) merlangi (Merlangius merlangus) ICESi rajoonis 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k; iii) sinist molvat (Molva dypterygia) ICESi 12. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes; iv) sinist molvat ICESi 2. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelistes vetes ning ICESi 4. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes; v) sinist molvat ICESi 3.a rajooni liidu vetes; vi) harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) ICESi 4. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes ning ICESi 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes ning vii) mustlaik-besuugot (Pagellus bogaraveo) 6., 7. ja 8. ICESi alapiirkonnas, lisatakse järgmine:

  „Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.“; |
| --- | --- |

c)

B ja F osade tabelitesse, mis käsitlevad i) heeringat (Clupea harengus) ICESi 7.a rajoonis 52°30' põhjalaiusest lõunapool; rajoonis 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k; ii) merlangi (Merlangius merlangus) ICESi rajoonis 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k; iii) sinist molvat (Molva dypterygia) ICESi 12. alapiirkonna rahvusvahelistes vetes; iv) sinist molvat ICESi 2. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelistes vetes ning ICESi 4. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes; v) sinist molvat ICESi 3.a rajooni liidu vetes; vi) harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) ICESi 4. alapiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes ning ICESi 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes ning vii) mustlaik-besuugot (Pagellus bogaraveo) 6., 7. ja 8. ICESi alapiirkonnas, lisatakse järgmine:

„Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.“;

| d) | B osas:






  i) | tabelis, mis käsitleb heeringat (Clupea harengus) ICESi 4. alapiirkonna liidu, Ühendkuningriigi ja Norra vetes põhja pool 53°30′ põhjalaiust, asendatakse joonealuses märkuses 2 kood järgmisega:

  „HER/*04B-C“; |
| --- | --- | --- |

d)

B osas:

i)

tabelis, mis käsitleb heeringat (Clupea harengus) ICESi 4. alapiirkonna liidu, Ühendkuningriigi ja Norra vetes põhja pool 53°30′ põhjalaiust, asendatakse joonealuses märkuses 2 kood järgmisega:

„HER/*04B-C“;

| ii) | tabelis, mis käsitleb turska (Gadus morhua) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes; 3.a rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, lisatakse joonealuse märkuse 2 esimese lause lõppu järgmine kood:

  „(COD/*3AX4-EU)“; |
| --- | --- |

ii)

tabelis, mis käsitleb turska (Gadus morhua) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes; 3.a rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, lisatakse joonealuse märkuse 2 esimese lause lõppu järgmine kood:

„(COD/*3AX4-EU)“;

| iii) | tabelis, mis käsitleb kiltturska (Melanogrammus aeglefinus) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes, lisatakse joonealuse märkuse 2 esimese lause lõppu järgmine kood:

  „(HAD/*04-EL)“; |
| --- | --- |

iii)

tabelis, mis käsitleb kiltturska (Melanogrammus aeglefinus) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes, lisatakse joonealuse märkuse 2 esimese lause lõppu järgmine kood:

„(HAD/*04-EL)“;

| iv) | tabelis, mis käsitleb merlangi (Merlangius merlangus) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes, lisatakse joonealuse märkuse 2 esimese lause lõppu järgmine kood:

  „(WHG/*04-EU)“; |
| --- | --- |

iv)

tabelis, mis käsitleb merlangi (Merlangius merlangus) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes, lisatakse joonealuse märkuse 2 esimese lause lõppu järgmine kood:

„(WHG/*04-EU)“;

| v) | tabelis, mis käsitleb põhjaputassuud (Micromesistius poutassou) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes, jäetakse joonealuses märkuses 4 välja „2.a“ ja lause lõppu lisatakse järgmine kood:

  „(WHB/*46AB7-EU)“; |
| --- | --- |

v)

tabelis, mis käsitleb põhjaputassuud (Micromesistius poutassou) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes, jäetakse joonealuses märkuses 4 välja „2.a“ ja lause lõppu lisatakse järgmine kood:

„(WHB/*46AB7-EU)“;

| vi) | tabelis, mis käsitleb põhjaputassuud (Micromesistius poutassou) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes, jäetakse välja „2.a“ ja peale „12°W“ lisatakse järgmine kood:

  „(WHB/*46AB7)“; |
| --- | --- |

vi)

tabelis, mis käsitleb põhjaputassuud (Micromesistius poutassou) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes, jäetakse välja „2.a“ ja peale „12°W“ lisatakse järgmine kood:

„(WHB/*46AB7)“;

| vii) | tabelis, mis käsitleb atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes; 3.a rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, lisatakse joonealuse märkuse 1 esimese lause lõppu järgmine kood:

  „(PLE/*3AX4-EU)“. |
| --- | --- |

vii)

tabelis, mis käsitleb atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) ICESi 4. alapiirkonnas; ICESi 2.a rajooni Ühendkuningriigi vetes; 3.a rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, lisatakse joonealuse märkuse 1 esimese lause lõppu järgmine kood:

„(PLE/*3AX4-EU)“.

| 2) | ID lisa tabelitesse, mis käsitlevad: i) põhjapoolset pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust; ii) lõunapoolset pikkuim-tuuni Atlandi ookeanis lõuna pool 5° põhjalaiust; iii) suursilm-tuuni (Thunnus obesus) Atlandi ookeanis; iv) mõõkkala (Xiphias gladius) Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust; ja v) mõõkkala Atlandi ookeanis lõuna pool 5° põhjalaiust, lisatakse järgmine:

  „Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.“ |
| --- | --- |

2)

ID lisa tabelitesse, mis käsitlevad: i) põhjapoolset pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust; ii) lõunapoolset pikkuim-tuuni Atlandi ookeanis lõuna pool 5° põhjalaiust; iii) suursilm-tuuni (Thunnus obesus) Atlandi ookeanis; iv) mõõkkala (Xiphias gladius) Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust; ja v) mõõkkala Atlandi ookeanis lõuna pool 5° põhjalaiust, lisatakse järgmine:

„Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.“

---

II LISA

Määruse (EL) 2023/194 VI lisa punkt 6 asendatakse järgmisega:

| „6. | Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

  Tabel A








  Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |
| --- | --- |
| | Kalakasvanduste arv | Tootmisvõimsus (tonnides) |
| Kreeka | 2 | 2 100,00 |
| Hispaania | 4 | 11 852,00 |
| Horvaatia | 4 | 7 880,00 |
| Itaalia | 2 | 9 370,00 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Malta | 6 | 16 579,65 |
| Portugal | 2 | 500,00 |

„6.

Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

Tabel A

Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus

Kalakasvanduste arv

Tootmisvõimsus (tonnides)

Kreeka

2

2 100,00

Hispaania

4

11 852,00

Horvaatia

4

7 880,00

Itaalia

2

9 370,00

Küpros

0

0

Malta

6

16 579,65

Portugal

2

500,00

Tabel B

| Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) |
| --- |
| Kreeka | 649,00 |
| Hispaania | 8 237,93 |
| Horvaatia | 2 947,00 |
| Itaalia | 1 100,00 |
| Küpros | 0 |
| Malta | 11 842,61 |
| Portugal | 350,00 “ |

Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides)

Kreeka

649,00

Hispaania

8 237,93

Horvaatia

2 947,00

Itaalia

1 100,00

Küpros

0

Malta

11 842,61

Portugal

350,00 “

---

III LISA

Määruse (EL) 2022/109 ID lisa tabelitesse, mis käsitlevad: i) põhjapoolset pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust; ii) lõunapoolset pikkuim-tuuni Atlandi ookeanis lõuna pool 5° põhjalaiust; iii) suursilm-tuuni (Thunnus obesus) Atlandi ookeanis; iv) mõõkkala (Xiphias gladius) Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust; ja v) mõõkkala Atlandi ookeanis lõuna pool 5° põhjalaiust, lisatakse järgmine:

„Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.“

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/58

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1325,

23. juuni 2023,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine („Extremadura“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi taotluse, mille Hispaania esitas kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 105, et saada heakskiit kaitstud geograafilise tähise „Extremadura“ tootespetsifikaadi muutmisele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi taotluse, mille Hispaania esitas kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 105, et saada heakskiit kaitstud geograafilise tähise „Extremadura“ tootespetsifikaadi muutmisele.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Extremadura“ (KGT) spetsifikaadi muutmine kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 40, 2.2.2023, lk 8.

2

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/60

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1326,

23. juuni 2023,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine („Balaton/Balatoni“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi Ungari esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Balaton/Balatoni“ tootespetsifikaadi muutmisele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi Ungari esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Balaton/Balatoni“ tootespetsifikaadi muutmisele.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Balaton/Balatoni“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmine kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 114, 29.3.2023, lk 12.

2

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/62

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1327,

23. juuni 2023,

millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „Canelli“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse registreerida nimetus „Canelli“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse registreerida nimetus „Canelli“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Canelli“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Canelli“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Canelli“ (KPN) võetakse kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 43, 6.2.2023, lk 5.

2

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/63

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1328,

28. juuni 2023,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 243,3 | 17 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

243,3

17

BR

---

(1)  Nomenklatuur on sätestatud komisjoni 12. oktoobri 2020. aasta rakendusmääruses (EL) 2020/1470, mis käsitleb riikide ja territooriumide nomenklatuuri Euroopa rahvusvahelise kaubavahetuse statistika jaoks ja geograafilist jaotust muu ettevõtlusstatistika jaoks (ELT L 334, 13.10.2020, lk 2).

1

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/66

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1329,

29. juuni 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamisega ja komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses glütserooli (E 422), rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) ja polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) spetsifikatsioonidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 14,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on esitatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on esitatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid.

| (3) | Liidu toidu lisaainete loetelusid ja spetsifikatsioone võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Liidu toidu lisaainete loetelusid ja spetsifikatsioone võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (4) | Glütserool (E 422), rasvhapete polüglütseroolestrid (E 475) ja polüglütseroolpolüritsinolaat (E 476) on ained, mida on lubatud kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisale. |
| --- | --- |

(4)

Glütserool (E 422), rasvhapete polüglütseroolestrid (E 475) ja polüglütseroolpolüritsinolaat (E 476) on ained, mida on lubatud kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisale.

| (5) | 15. märtsil 2017 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku arvamuse glütserooli (E 422) uuesti hindamise kohta toidu lisaainena, (4) milles jõuti järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi arvväärtust ei ole vaja kehtestada ning et see toidu lisaaine ei ole teatatud kasutusviiside puhul ohtlik. Toiduohutusamet soovitas teha mõned muudatused määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud E 422 spetsifikatsiooni osas ning ta soovis saada rohkem teavet asjaomaste kasutusviiside ja -koguste kohta. |
| --- | --- |

(5)

15. märtsil 2017 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku arvamuse glütserooli (E 422) uuesti hindamise kohta toidu lisaainena, (4) milles jõuti järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi arvväärtust ei ole vaja kehtestada ning et see toidu lisaaine ei ole teatatud kasutusviiside puhul ohtlik. Toiduohutusamet soovitas teha mõned muudatused määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud E 422 spetsifikatsiooni osas ning ta soovis saada rohkem teavet asjaomaste kasutusviiside ja -koguste kohta.

| (6) | 23. novembril 2018 algatas komisjon avaliku andmepäringu, et koguda tehnilisi andmeid toidu lisaaine glütserooli (E 422) kohta, eesmärgiga saada toiduohutusametile vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(6)

23. novembril 2018 algatas komisjon avaliku andmepäringu, et koguda tehnilisi andmeid toidu lisaaine glütserooli (E 422) kohta, eesmärgiga saada toiduohutusametile vajalikke andmeid.

| (7) | Pärast seda, kui huvitatud ettevõtjad olid andmed esitanud, palus komisjon toiduohutusametil esitada teadusliku arvamuse, mis kinnitaks, et huvitatud ettevõtjate esitatud tehnilised andmed on piisavad toetamaks toidu lisaaine glütserooli (E 422) spetsifikatsiooni muutmist, et viia see kooskõlla kehtivate standarditega, nagu toiduohutusamet on soovitanud. |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui huvitatud ettevõtjad olid andmed esitanud, palus komisjon toiduohutusametil esitada teadusliku arvamuse, mis kinnitaks, et huvitatud ettevõtjate esitatud tehnilised andmed on piisavad toetamaks toidu lisaaine glütserooli (E 422) spetsifikatsiooni muutmist, et viia see kooskõlla kehtivate standarditega, nagu toiduohutusamet on soovitanud.

| (8) | Toiduohutusamet jõudis oma 18. mail 2022 vastu võetud teaduslikus arvamuses (5) järeldusele, et glütserooli (E 422) kehtivat spetsifikatsiooni tuleb kohandada ja eelkõige vähendada mürgiste elementide (arseen, plii, elavhõbe ja kaadmium) piirnorme, jätta välja määramismeetod, mis põhineb akroleiini tekkimisel kuumutamise käigus, jätta välja akroleiinisisalduse katse, lisada akroleiini piirnorm ja muuta glütserooli (E 422) määratlust. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet jõudis oma 18. mail 2022 vastu võetud teaduslikus arvamuses (5) järeldusele, et glütserooli (E 422) kehtivat spetsifikatsiooni tuleb kohandada ja eelkõige vähendada mürgiste elementide (arseen, plii, elavhõbe ja kaadmium) piirnorme, jätta välja määramismeetod, mis põhineb akroleiini tekkimisel kuumutamise käigus, jätta välja akroleiinisisalduse katse, lisada akroleiini piirnorm ja muuta glütserooli (E 422) määratlust.

| (9) | Seepärast on asjakohane muuta glütserooli (E 422) spetsifikatsiooni. Toidu lisaaine määratlust tuleks muuta selliselt, et see hõlmaks ainult tootmisprotsesse, mille puhul toiduohutusamet andmeid hindas. Kehtivaid mürgiste elementide piirnorme tuleks vähendada vastavalt toiduohutusameti teaduslikule arvamusele, võttes arvesse, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid. Glütserooli määramismeetod, mis põhineb akroleiini tekkimisel kuumutamise käigus, tuleks jätta välja, kuna glütserooli sisaldus E 422s tuleb määrata kindlaks asjakohase analüütilise meetodi abil. Akroleiinisisalduse määramise katse tuleks jätta välja ja lisada akroleiini maksimaalne arvuline piirnorm vastavalt toiduohutusameti teaduslikule arvamusele ja võttes arvesse seda, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane muuta glütserooli (E 422) spetsifikatsiooni. Toidu lisaaine määratlust tuleks muuta selliselt, et see hõlmaks ainult tootmisprotsesse, mille puhul toiduohutusamet andmeid hindas. Kehtivaid mürgiste elementide piirnorme tuleks vähendada vastavalt toiduohutusameti teaduslikule arvamusele, võttes arvesse, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid. Glütserooli määramismeetod, mis põhineb akroleiini tekkimisel kuumutamise käigus, tuleks jätta välja, kuna glütserooli sisaldus E 422s tuleb määrata kindlaks asjakohase analüütilise meetodi abil. Akroleiinisisalduse määramise katse tuleks jätta välja ja lisada akroleiini maksimaalne arvuline piirnorm vastavalt toiduohutusameti teaduslikule arvamusele ja võttes arvesse seda, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid.

| (10) | Võttes arvesse, et toiduohutusamet ei tuvastanud mürgiste elementide ja akroleiini esinemisega seotud otsest terviseprobleemi, on asjakohane lubada üleminekuperioodil kasutada toidu lisaainet glütserooli (E 422), mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, et toiduohutusamet ei tuvastanud mürgiste elementide ja akroleiini esinemisega seotud otsest terviseprobleemi, on asjakohane lubada üleminekuperioodil kasutada toidu lisaainet glütserooli (E 422), mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

| (11) | Samadel põhjustel on asjakohane, et toidu lisaainet glütserooli (E 422) sisaldavat toitu, mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib üleminekuperioodi jooksul jätkuvalt turule lasta ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani. |
| --- | --- |

(11)

Samadel põhjustel on asjakohane, et toidu lisaainet glütserooli (E 422) sisaldavat toitu, mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib üleminekuperioodi jooksul jätkuvalt turule lasta ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

| (12) | 20. detsembril 2017 esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) uuesti hindamise kohta toidu lisaainena, (6) milles jõuti järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi arvväärtust ei ole vaja kehtestada ning et see toidu lisaaine ei ole teatatud kasutusviiside ja -koguste puhul ohtlik. Toiduohutusamet soovitas teha mõned muudatused määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud E 475 spetsifikatsioonis. |
| --- | --- |

(12)

20. detsembril 2017 esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) uuesti hindamise kohta toidu lisaainena, (6) milles jõuti järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi arvväärtust ei ole vaja kehtestada ning et see toidu lisaaine ei ole teatatud kasutusviiside ja -koguste puhul ohtlik. Toiduohutusamet soovitas teha mõned muudatused määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud E 475 spetsifikatsioonis.

| (13) | 23. novembril 2018 algatas komisjon avaliku andmepäringu, et koguda tehnilisi andmeid toidu lisaaine rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) kohta, eesmärgiga saada toiduohutusametile vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(13)

23. novembril 2018 algatas komisjon avaliku andmepäringu, et koguda tehnilisi andmeid toidu lisaaine rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) kohta, eesmärgiga saada toiduohutusametile vajalikke andmeid.

| (14) | Pärast seda, kui huvitatud ettevõtjad olid andmed esitanud, palus komisjon toiduohutusametil esitada teadusliku arvamuse, mis kinnitaks, et huvitatud ettevõtjate esitatud tehnilised andmed on piisavad, toetamaks toidu lisaaine rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) spetsifikatsiooni muutmist, et viia see kooskõlla kehtivate standarditega, nagu toiduohutusamet on soovitanud. |
| --- | --- |

(14)

Pärast seda, kui huvitatud ettevõtjad olid andmed esitanud, palus komisjon toiduohutusametil esitada teadusliku arvamuse, mis kinnitaks, et huvitatud ettevõtjate esitatud tehnilised andmed on piisavad, toetamaks toidu lisaaine rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) spetsifikatsiooni muutmist, et viia see kooskõlla kehtivate standarditega, nagu toiduohutusamet on soovitanud.

| (15) | Toiduohutusamet jõudis oma 1. aprillil 2022 vastu võetud teaduslikus arvamuses (7) järeldusele, et rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) kehtivat spetsifikatsiooni tuleb kohandada ja eelkõige vähendada mürgiste elementide piirnorme, esitada probleemsete lisandite ja koostisainete piirnormid ning muuta rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) määratlust. |
| --- | --- |

(15)

Toiduohutusamet jõudis oma 1. aprillil 2022 vastu võetud teaduslikus arvamuses (7) järeldusele, et rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) kehtivat spetsifikatsiooni tuleb kohandada ja eelkõige vähendada mürgiste elementide piirnorme, esitada probleemsete lisandite ja koostisainete piirnormid ning muuta rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) määratlust.

| (16) | Seepärast on asjakohane muuta rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) spetsifikatsiooni. Toidu lisaaine määratlust tuleks muuta, et glütserooli kasutamine toidu lisaaine tootmiseks piirduks ainult toidu lisaaine spetsifikatsioonile vastava glütserooliga (E 422). Kehtivaid mürgiste elementide piirnorme tuleks vähendada ning kooskõlas toiduohutusameti teadusliku arvamusega tuleks kehtestada 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna), rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) ja eruukhappe sisalduse piirnormid, võttes arvesse seda, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast on asjakohane muuta rasvhapete polüglütseroolestrite (E 475) spetsifikatsiooni. Toidu lisaaine määratlust tuleks muuta, et glütserooli kasutamine toidu lisaaine tootmiseks piirduks ainult toidu lisaaine spetsifikatsioonile vastava glütserooliga (E 422). Kehtivaid mürgiste elementide piirnorme tuleks vähendada ning kooskõlas toiduohutusameti teadusliku arvamusega tuleks kehtestada 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna), rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) ja eruukhappe sisalduse piirnormid, võttes arvesse seda, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid.

| (17) | Kuna rakendatakse uusi tootmismeetodeid, mis võimaldavad toota toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), milles on väiksem rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) sisaldus, on asjakohane näha toidu lisaainete tootjatele ette üleminekuperiood, et saavutada toidu lisaaines (E 475) rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnorm 5 mg/kg. Kuna rasvhapete glütsidüülestrid on genotoksilised ja kantserogeensed, tuleks rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) suhtes kohaldada vahepealset piirnormi 10 mg/kg alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(17)

Kuna rakendatakse uusi tootmismeetodeid, mis võimaldavad toota toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), milles on väiksem rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) sisaldus, on asjakohane näha toidu lisaainete tootjatele ette üleminekuperiood, et saavutada toidu lisaaines (E 475) rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnorm 5 mg/kg. Kuna rasvhapete glütsidüülestrid on genotoksilised ja kantserogeensed, tuleks rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) suhtes kohaldada vahepealset piirnormi 10 mg/kg alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

| (18) | Võttes arvesse, et toiduohutusamet ei tuvastanud otsest terviseprobleemi seoses mürgiste elementide, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD), 3-MCPD rasvhappeestrite, eruukhappe ja rasvhapete glütsidüülestrite esinemisega, on asjakohane üleminekuperioodil lubada kasutada rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ning lubada lasta turule sellist toidu lisaainet sisaldavat toitu sama üleminekuperioodi jooksul ja sellel turule jääda kuni minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani. |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse, et toiduohutusamet ei tuvastanud otsest terviseprobleemi seoses mürgiste elementide, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD), 3-MCPD rasvhappeestrite, eruukhappe ja rasvhapete glütsidüülestrite esinemisega, on asjakohane üleminekuperioodil lubada kasutada rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ning lubada lasta turule sellist toidu lisaainet sisaldavat toitu sama üleminekuperioodi jooksul ja sellel turule jääda kuni minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

| (19) | Samadel põhjustel ja võttes arvesse rasvhapete glütsidüülestrite vähendatud sisaldust, tuleks lubada kasutada toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja mis vastab rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) vähendatud vahepealsele piirnormile, kuni varude ammendumiseni ja lubada lasta turule sellist toidu lisaainet sisaldavat toitu ja sellel turule jääda kuni minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani. |
| --- | --- |

(19)

Samadel põhjustel ja võttes arvesse rasvhapete glütsidüülestrite vähendatud sisaldust, tuleks lubada kasutada toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja mis vastab rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) vähendatud vahepealsele piirnormile, kuni varude ammendumiseni ja lubada lasta turule sellist toidu lisaainet sisaldavat toitu ja sellel turule jääda kuni minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

| (20) | 24. märtsil 2017 esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) uuesti hindamise kohta toidu lisaainena (8). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et andmete põhjal oli põhjust suurendada aktsepteeritavat päevadoosi väärtuseni 25 mg kehamassi kg kohta päevas. Toiduohutusamet soovitas teha mõned muudatused määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud E 476 spetsifikatsioonis. |
| --- | --- |

(20)

24. märtsil 2017 esitas toiduohutusamet teadusliku arvamuse polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) uuesti hindamise kohta toidu lisaainena (8). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et andmete põhjal oli põhjust suurendada aktsepteeritavat päevadoosi väärtuseni 25 mg kehamassi kg kohta päevas. Toiduohutusamet soovitas teha mõned muudatused määruses (EL) nr 231/2012 sätestatud E 476 spetsifikatsioonis.

| (21) | 23. novembril 2018 algatas komisjon avaliku andmepäringu, et koguda tehnilisi andmeid toidu lisaaine polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kohta, eesmärgiga saada toiduohutusametile vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(21)

23. novembril 2018 algatas komisjon avaliku andmepäringu, et koguda tehnilisi andmeid toidu lisaaine polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kohta, eesmärgiga saada toiduohutusametile vajalikke andmeid.

| (22) | 18. märtsil 2020 esitati taotlus saada luba polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamiseks emulgaatorina toidujäädes, vesi-õlis tüüpi rasva- ja õliemulsioonides ning emulgeeritud kastmetes, mille rasvasisaldus on üle 20 %. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(22)

18. märtsil 2020 esitati taotlus saada luba polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamiseks emulgaatorina toidujäädes, vesi-õlis tüüpi rasva- ja õliemulsioonides ning emulgeeritud kastmetes, mille rasvasisaldus on üle 20 %. Komisjon tegi taotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (23) | Polüglütseroolpolüritsinolaat (E 476) on võimeline tekitama väiksemate tilkadega stabiilseid vesi-õlis-emulsioone, mida saab külmutada pehme kreemja toidujää tootmiseks, mille puhul on tootmisprotsessis vaja vähem energiat ja mis on tarneahelas külmutatuna stabiilsemad. See võimaldab kasutada toidujääs väheküllastunud rasvu ja õlisid ning väiksemas koguses suhkruid. Kavandatud tehnoloogilise toime saavutamiseks vajalik polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) sisaldus on 4 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(23)

Polüglütseroolpolüritsinolaat (E 476) on võimeline tekitama väiksemate tilkadega stabiilseid vesi-õlis-emulsioone, mida saab külmutada pehme kreemja toidujää tootmiseks, mille puhul on tootmisprotsessis vaja vähem energiat ja mis on tarneahelas külmutatuna stabiilsemad. See võimaldab kasutada toidujääs väheküllastunud rasvu ja õlisid ning väiksemas koguses suhkruid. Kavandatud tehnoloogilise toime saavutamiseks vajalik polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) sisaldus on 4 000 mg/kg.

| (24) | Polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamine võimaldab ka vähendada õlisisaldust emulgeeritud kastmetes (nt majonees või salatikastmed), ilma et see maitsele halvasti mõjuks. Praegu lubatud piirnorm 4 000 mg/kg ei ole piisav toodete puhul, mille rasvasisaldus on üle 20 %. Toodetes, mille rasvasisaldus on üle 20 %, on kavandatud tehnoloogilise toime saavutamiseks vajalik polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) sisaldus 8 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(24)

Polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamine võimaldab ka vähendada õlisisaldust emulgeeritud kastmetes (nt majonees või salatikastmed), ilma et see maitsele halvasti mõjuks. Praegu lubatud piirnorm 4 000 mg/kg ei ole piisav toodete puhul, mille rasvasisaldus on üle 20 %. Toodetes, mille rasvasisaldus on üle 20 %, on kavandatud tehnoloogilise toime saavutamiseks vajalik polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) sisaldus 8 000 mg/kg.

| (25) | Pärast seda, kui vastuseks avalikule andmepäringule, et koguda tehnilisi andmeid, olid huvitatud ettevõtjad need andmed esitanud, ning pärast seda, kui oli esitatud taotlus laiendada polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamist, palus komisjon toiduohutusametil esitada teadusliku arvamuse, mis kinnitaks, et huvitatud ettevõtjate esitatud tehnilised andmed on piisavad toetamaks toidu lisaaine polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) spetsifikatsiooni muutmist, et viia see kooskõlla kehtivate standarditega, nagu toiduohutusamet on soovitanud. |
| --- | --- |

(25)

Pärast seda, kui vastuseks avalikule andmepäringule, et koguda tehnilisi andmeid, olid huvitatud ettevõtjad need andmed esitanud, ning pärast seda, kui oli esitatud taotlus laiendada polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamist, palus komisjon toiduohutusametil esitada teadusliku arvamuse, mis kinnitaks, et huvitatud ettevõtjate esitatud tehnilised andmed on piisavad toetamaks toidu lisaaine polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) spetsifikatsiooni muutmist, et viia see kooskõlla kehtivate standarditega, nagu toiduohutusamet on soovitanud.

| (26) | Toiduohutusamet jõudis oma 30. märtsil 2022 vastu võetud teaduslikus arvamuses (9) järeldusele, et kavandatud kasutusala laiendamine ei põhjusta ohutusprobleeme. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kehtivat spetsifikatsiooni tuleb kohandada ja eelkõige vähendada mürgiliste elementide piirnorme, esitada probleemsete lisandite piirnormid ning muuta polüglütseroolpolüritsinolaadi määratlust (E 476). |
| --- | --- |

(26)

Toiduohutusamet jõudis oma 30. märtsil 2022 vastu võetud teaduslikus arvamuses (9) järeldusele, et kavandatud kasutusala laiendamine ei põhjusta ohutusprobleeme. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kehtivat spetsifikatsiooni tuleb kohandada ja eelkõige vähendada mürgiliste elementide piirnorme, esitada probleemsete lisandite piirnormid ning muuta polüglütseroolpolüritsinolaadi määratlust (E 476).

| (27) | Seepärast on asjakohane lubada polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamist toidugrupis 03 „Toidujää“ piirnormiga 4 000 mg/kg, suurendada toidugrupis 12.6 „Kastmed“ lubatud piirnormi 8 000 mg/kg-ni emulgeeritud kastmete puhul, mille rasvasisaldus on vähemalt 20 %, ning muuta toiduohutusameti teaduslikku arvamust silmas pidades kõnealuse aine spetsifikatsiooni. Toidu lisaaine määratlust tuleks muuta, et glütserooli kasutamine toidu lisaaine tootmiseks piirduks ainult toidu lisaaine spetsifikatsioonile vastava glütserooliga (E 422). Mürgiste elementide kehtivaid piirnorme tuleks vähendada ning kooskõlas toiduohutusameti teadusliku arvamusega tuleks kehtestada 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna) ning rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) sisalduse piirnormid, võttes arvesse, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid. |
| --- | --- |

(27)

Seepärast on asjakohane lubada polüglütseroolpolüritsinolaadi (E 476) kasutamist toidugrupis 03 „Toidujää“ piirnormiga 4 000 mg/kg, suurendada toidugrupis 12.6 „Kastmed“ lubatud piirnormi 8 000 mg/kg-ni emulgeeritud kastmete puhul, mille rasvasisaldus on vähemalt 20 %, ning muuta toiduohutusameti teaduslikku arvamust silmas pidades kõnealuse aine spetsifikatsiooni. Toidu lisaaine määratlust tuleks muuta, et glütserooli kasutamine toidu lisaaine tootmiseks piirduks ainult toidu lisaaine spetsifikatsioonile vastava glütserooliga (E 422). Mürgiste elementide kehtivaid piirnorme tuleks vähendada ning kooskõlas toiduohutusameti teadusliku arvamusega tuleks kehtestada 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna) ning rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) sisalduse piirnormid, võttes arvesse, millised on praegu saavutatavad sisaldused, kui kohaldatakse häid tootmistavasid.

| (28) | Võttes arvesse, et toiduohutusamet ei tuvastanud mürgiste elementide, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD), 3-MCPD rasvhappeestrite ja rasvhapete glütsidüülestrite esinemisega seotud otsest terviseprobleemi, on asjakohane lubada üleminekuperioodil kasutada toidu lisaainet polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476), mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse, et toiduohutusamet ei tuvastanud mürgiste elementide, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD), 3-MCPD rasvhappeestrite ja rasvhapete glütsidüülestrite esinemisega seotud otsest terviseprobleemi, on asjakohane lubada üleminekuperioodil kasutada toidu lisaainet polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476), mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

| (29) | Samadel põhjustel on asjakohane, et toidu lisaainet polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) sisaldavat toitu, mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib üleminekuperioodi jooksul jätkuvalt turule lasta ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani. |
| --- | --- |

(29)

Samadel põhjustel on asjakohane, et toidu lisaainet polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476) sisaldavat toitu, mis on seaduslikult turule lastud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib üleminekuperioodi jooksul jätkuvalt turule lasta ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

| (30) | Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (31) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Toidu lisaainet glütserooli (E 422), mis on seaduslikult turule lastud enne 20. juulit 2023 ja mis ei vasta arseeni, plii, elavhõbeda, kaadmiumi või akroleiini piirnormidele, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2023, võib lisada toidule kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisaga kuni 20. jaanuarini 2024.

Toitu, mis sisaldab toidu lisaainet glütserooli (E 422), mis on seaduslikult turule lastud enne 20. juulit 2023 ja mis ei vasta arseeni, plii, elavhõbeda, kaadmiumi või akroleiini piirnormidele, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2023, võib jätkuvalt turule lasta kuni 20. jaanuarini 2024 ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

Toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud enne 20. juulit 2023 ja mis ei vasta arseeni, plii, elavhõbeda, kaadmiumi, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna), eruukhappe või rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnormidele, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2023, võib lisada toidule kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisaga kuni 20. jaanuarini 2024.

Toitu, mis sisaldab toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud enne 20. juulit 2023 ja mis ei vasta arseeni, plii, elavhõbeda, kaadmiumi, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna), eruukhappe või rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnormidele, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2023, võib jätkuvalt turule lasta kuni 20. jaanuarini 2024 ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

Toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud pärast 20. juulit 2023 kuni 20. jaanuarini 2024 ja mis ei vasta rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnormile, mida kohaldatakse alates 20. jaanuarist 2024, võib lisada toidule kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisaga kuni varude lõppemiseni.

Toitu, mis sisaldab toidu lisaainet rasvhapete polüglütseroolestreid (E 475), mis on seaduslikult turule lastud pärast 20. juulit 2023 kuni 20. jaanuarini 2024 ja mis ei vasta rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnormile, mida kohaldatakse alates 20. jaanuarist 2024, võib jätkuvalt turule lasta ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

Toidu lisaainet polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476), mis on seaduslikult turule lastud enne 20. juulit 2023 ja mis ei vasta arseeni, plii, elavhõbeda, kaadmiumi, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna) või rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnormidele, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2023, võib lisada toidule kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisaga kuni 20. jaanuarini 2024.

Toitu, mis sisaldab toidu lisaainet polüglütseroolpolüritsinolaati (E 476), mis on seaduslikult turule lastud enne 20. juulist 2023 ja mis ei vasta arseeni, plii, elavhõbeda, kaadmiumi, 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa (väljendatud 3-MCPDna) või rasvhapete glütsidüülestrite (väljendatud glütsidoolina) piirnormidele, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2023, võib jätkuvalt turule lasta kuni 20. jaanuarini 2024 ja see võib jääda turule kuni oma minimaalse säilivusaja või tarvitamise lõpptähtpäevani.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

3

(4)  EFSA Journal 2017; 15(3): 4720.

4

(5)  EFSA Journal 2022; 20(6): 7353.

5

(6)  EFSA Journal 2017; 15(12): 5089.

6

(7)  EFSA Journal 2022; 20(5): 7308.

7

(8)  EFSA Journal 2017; 15(3): 4743.

8

(9)  EFSA Journal 2022; 20(5): 7294.

9

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Grupis 03 (Toidujää) lisatakse kande E 473–474 järele järgmine kanne: | „E 476 | Polüglütseroolpolüritsinolaat | 4 000 | | Välja arvatud sorbetid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Grupis 03 (Toidujää) lisatakse kande E 473–474 järele järgmine kanne:

„E 476

Polüglütseroolpolüritsinolaat

4 000

Välja arvatud sorbetid“

| 2) | grupis 12.6 (Kastmed) asendatakse ainet E 476 (polüglütseroolpolüritsinolaat) käsitlev kanne järgmisega: | „E 476 | Polüglütseroolpolüritsinolaat | 4 000 | | Ainult emulgeeritud kastmed rasvasisaldusega alla 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 476 | Polüglütseroolpolüritsinolaat | 8 000 | | Ainult emulgeeritud kastmed rasvasisaldusega vähemalt 20 %“ |

2)

grupis 12.6 (Kastmed) asendatakse ainet E 476 (polüglütseroolpolüritsinolaat) käsitlev kanne järgmisega:

„E 476

Polüglütseroolpolüritsinolaat

4 000

Ainult emulgeeritud kastmed rasvasisaldusega alla 20 %

E 476

Polüglütseroolpolüritsinolaat

8 000

Ainult emulgeeritud kastmed rasvasisaldusega vähemalt 20 %“

---

II LISA

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Toidu lisaainet E 422 glütserooli käsitlev kanne asendatakse järgmisega:






  „E 422 GLÜTSEROOL |
| --- | --- |
| Sünonüümid | Glütseriin |
| Määratlus | Glütserooli saadakse ainult taimeõlidest ja -rasvadest, kas vahetult või biodiisli tootmise kõrvaltootena saadud toorglütseroolist, ning see läbib puhastusprotsessid, mis hõlmavad destilleerimist ja muid etappe, et saada rafineeritud glütserool. |
| Einecs | 200–289-5 |
| Keemiline nimetus | 1,2,3-propaantriool; glütserool; trihüdroksüpropaan |
| Keemiline valem | C3H8O3 |
| Molekulmass | 92,10 |
| Analüütiline sisaldus | Glütserooli sisaldus vähemalt 98 % veevabast massist |
| Kirjeldus | Läbipaistev värvusetu hügroskoopne siirupjas vedelik, millel on nõrk iseloomulik lõhn, mis ei ole mõru ega ebameeldiv |
| Määramine | |
| Suhteline tihedus (25 °C/25 °C) | Vähemalt 1,257 |
| Murdumisnäitaja | [n]D
  20 vahemikus 1,471–1,474 |
| Puhtus | |
| Veesisaldus | Mitte üle 5 % (Karl Fischeri meetod) |
| Sulfaattuhk | Mitte üle 0,01 % (põletamistemperatuur 800 ± 25 °C) |
| Butaantrioolid | Mitte üle 0,2 % |
| Akroleiin | Mitte üle 3 mg/kg |
| Rasvhapped ja estrid | Mitte üle 0,1 % ümberarvestatuna võihappeks |
| Klooritud ühendid | Mitte üle 30 mg/kg ümberarvestatuna klooriks |
| 3-monokloropropaan-1,2-diool (3-MCPD) | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Arseen | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Plii | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Elavhõbe | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Kaadmium | Mitte üle 0,1 mg/kg“ |

1)

Toidu lisaainet E 422 glütserooli käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„E 422 GLÜTSEROOL

Sünonüümid

Glütseriin

Määratlus

Glütserooli saadakse ainult taimeõlidest ja -rasvadest, kas vahetult või biodiisli tootmise kõrvaltootena saadud toorglütseroolist, ning see läbib puhastusprotsessid, mis hõlmavad destilleerimist ja muid etappe, et saada rafineeritud glütserool.

Einecs

200–289-5

Keemiline nimetus

1,2,3-propaantriool; glütserool; trihüdroksüpropaan

Keemiline valem

C3H8O3

Molekulmass

92,10

Analüütiline sisaldus

Glütserooli sisaldus vähemalt 98 % veevabast massist

Kirjeldus

Läbipaistev värvusetu hügroskoopne siirupjas vedelik, millel on nõrk iseloomulik lõhn, mis ei ole mõru ega ebameeldiv

Määramine

Suhteline tihedus (25 °C/25 °C)

Vähemalt 1,257

Murdumisnäitaja

[n]D
  20 vahemikus 1,471–1,474

Puhtus

Veesisaldus

Mitte üle 5 % (Karl Fischeri meetod)

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,01 % (põletamistemperatuur 800 ± 25 °C)

Butaantrioolid

Mitte üle 0,2 %

Akroleiin

Mitte üle 3 mg/kg

Rasvhapped ja estrid

Mitte üle 0,1 % ümberarvestatuna võihappeks

Klooritud ühendid

Mitte üle 30 mg/kg ümberarvestatuna klooriks

3-monokloropropaan-1,2-diool (3-MCPD)

Mitte üle 0,1 mg/kg

Arseen

Mitte üle 0,1 mg/kg

Plii

Mitte üle 0,1 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 0,1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 0,1 mg/kg“

| 2) | toidu lisaainet E 475 rasvhapete polüglütseroolestreid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:






  „E 475 RASVHAPETE POLÜGLÜTSEROOLESTRID |
| --- | --- |
| Sünonüümid | Polüglütserooli rasvhapete estrid |
| Määratlus | Rasvhapete polüglütserooli estrid saadakse polüglütserooli esterdamisel toidurasvade ja -õlidega või toidurasvades ja -õlides esinevate rasvhapetega. Polüglütseroolosaks on enamasti di-, tri- või tetraglütserool, heptaglütserooli ja sellest pikemaid polüglütseroole ei esine üle 10 %.
  Polüglütserooli toodetakse glütseroolist, mis vastab E 422 spetsifikatsioonile. |
| Einecs | |
| Keemiline nimetus | |
| Keemiline valem | |
| Molekulmass | |
| Analüütiline sisaldus | Rasvhappeestrite kogusisaldus vähemalt 90 % |
| Kirjeldus | Helekollase või helepruuni värvusega õlijas või suure viskoossusega vedelik; helepruuni või pruuni värvusega plastne või pehme tahke aine ja helepruuni või pruuni värvusega kõva vahajas tahke aine |
| Määramine | |
| Glütserooli määramine | Vastab nõuetele |
| Polüglütseroolide määramine | Vastab nõuetele |
| Rasvhapete määramine | Vastab nõuetele |
| Lahustuvus | Estrid võivad olla väga hüdrofiilsed kuni lipofiilsed, kuid üldiselt rühm dispergeerub vees ning lahustub orgaanilistes lahustites ja õlides |
| Puhtus | |
| Sulfaattuhk | Mitte üle 0,5 % (800 ± 25 °C) |
| Happed, v.a rasvhapped | Alla 1 % |
| Vabad rasvhapped | Mitte üle 6 % ümberarvestatuna oleiinhappeks |
| Glütserooli ja polüglütserooli sisaldus kokku | 18 % kuni 60 % |
| Vaba glütserool ja polüglütserool | Mitte üle 7 % |
| Arseen | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Plii | Mitte üle 0,3 mg/kg |
| Elavhõbe | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Kaadmium | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna | Mitte üle 2,5 mg/kg |
| Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatud glütsidoolina | Mitte üle 10 mg/kg. Seda kohaldatakse alates 20. juulist 2023 kuni 20. jaanuarini 2024.
  Mitte üle 5 mg/kg. Seda kohaldatakse alates 20. jaanuarist 2024. |
| Eruukhape | Mitte üle 2 % |

2)

toidu lisaainet E 475 rasvhapete polüglütseroolestreid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„E 475 RASVHAPETE POLÜGLÜTSEROOLESTRID

Sünonüümid

Polüglütserooli rasvhapete estrid

Määratlus

Rasvhapete polüglütserooli estrid saadakse polüglütserooli esterdamisel toidurasvade ja -õlidega või toidurasvades ja -õlides esinevate rasvhapetega. Polüglütseroolosaks on enamasti di-, tri- või tetraglütserool, heptaglütserooli ja sellest pikemaid polüglütseroole ei esine üle 10 %.

Polüglütserooli toodetakse glütseroolist, mis vastab E 422 spetsifikatsioonile.

Einecs

Keemiline nimetus

Keemiline valem

Molekulmass

Analüütiline sisaldus

Rasvhappeestrite kogusisaldus vähemalt 90 %

Kirjeldus

Helekollase või helepruuni värvusega õlijas või suure viskoossusega vedelik; helepruuni või pruuni värvusega plastne või pehme tahke aine ja helepruuni või pruuni värvusega kõva vahajas tahke aine

Määramine

Glütserooli määramine

Vastab nõuetele

Polüglütseroolide määramine

Vastab nõuetele

Rasvhapete määramine

Vastab nõuetele

Lahustuvus

Estrid võivad olla väga hüdrofiilsed kuni lipofiilsed, kuid üldiselt rühm dispergeerub vees ning lahustub orgaanilistes lahustites ja õlides

Puhtus

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,5 % (800 ± 25 °C)

Happed, v.a rasvhapped

Alla 1 %

Vabad rasvhapped

Mitte üle 6 % ümberarvestatuna oleiinhappeks

Glütserooli ja polüglütserooli sisaldus kokku

18 % kuni 60 %

Vaba glütserool ja polüglütserool

Mitte üle 7 %

Arseen

Mitte üle 0,1 mg/kg

Plii

Mitte üle 0,3 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 0,1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 0,1 mg/kg

3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna

Mitte üle 2,5 mg/kg

Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatud glütsidoolina

Mitte üle 10 mg/kg. Seda kohaldatakse alates 20. juulist 2023 kuni 20. jaanuarini 2024.

Mitte üle 5 mg/kg. Seda kohaldatakse alates 20. jaanuarist 2024.

Eruukhape

Mitte üle 2 %

Nõuded kehtivad lisaainete suhtes, milles ei leidu rasvhapete naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsooli, viimati nimetatud ainete sisaldus võib tootes olla kuni 6 % (väljendatud naatriumoleaadina).
  “;

| 3) | toidu lisaainet E 476 ritsinoolhappe polüglütseroolestreid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:






  „E 476 POLÜGLÜTSEROOLPOLÜRITSINOLAAT |
| --- | --- |
| Sünonüümid | Ritsinoolhappe polüglütseroolestrid; kastoorõli rasvhapete polüglütseroolestrid |
| Määratlus | Polüglütseroolpolüritsinolaat saadakse polüglütserooli esterdamisel kondenseeritud rasvhapetega, mis on pärit kastoorõlist. Polüglütseroolpolüritsinolaadi tootmiseks kasutatav kastoorõli ei sisalda ritsiini.
  Polüglütserooli toodetakse glütseroolist, mis vastab E 422 spetsifikatsioonile. |
| Einecs | |
| Keemiline nimetus | |
| Keemiline valem | |
| Molekulmass | |
| Analüütiline sisaldus | |
| Kirjeldus | Läbipaistev väga viskoosne vedelik |
| Määramine | |
| Lahustuvus | Lahustumatu vees ja etanoolis; lahustuv eetris, süsivesinikes ja halogeenitud süsivesinikes. |
| Glütserooli määramine | Vastab nõuetele |
| Polüglütseroolide määramine | Vastab nõuetele |
| Ritsinoolhappe määramine | Vastab nõuetele |
| Murdumisnäitaja | [n]D
  65 vahemikus 1,4630–1,4665 |
| Puhtus | |
| Polüglütseroolid | Polüglütseroolosas on vähemalt 75 % di-, tri- ja tetraglütserooli ning heptaglütserooli ja sellest pikemaid polüglütseroole ei esine üle 10 % |
| Hüdroksüülarv | 80–100 |
| Happearv | Mitte üle 6 |
| Arseen | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Plii | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Elavhõbe | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| Kaadmium | Mitte üle 0,1 mg/kg |
| 3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna | Mitte üle 2,5 mg/kg |
| Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatud glütsidoolina | Mitte üle 1 mg/kg“ |

3)

toidu lisaainet E 476 ritsinoolhappe polüglütseroolestreid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„E 476 POLÜGLÜTSEROOLPOLÜRITSINOLAAT

Sünonüümid

Ritsinoolhappe polüglütseroolestrid; kastoorõli rasvhapete polüglütseroolestrid

Määratlus

Polüglütseroolpolüritsinolaat saadakse polüglütserooli esterdamisel kondenseeritud rasvhapetega, mis on pärit kastoorõlist. Polüglütseroolpolüritsinolaadi tootmiseks kasutatav kastoorõli ei sisalda ritsiini.

Polüglütserooli toodetakse glütseroolist, mis vastab E 422 spetsifikatsioonile.

Einecs

Keemiline nimetus

Keemiline valem

Molekulmass

Analüütiline sisaldus

Kirjeldus

Läbipaistev väga viskoosne vedelik

Määramine

Lahustuvus

Lahustumatu vees ja etanoolis; lahustuv eetris, süsivesinikes ja halogeenitud süsivesinikes.

Glütserooli määramine

Vastab nõuetele

Polüglütseroolide määramine

Vastab nõuetele

Ritsinoolhappe määramine

Vastab nõuetele

Murdumisnäitaja

[n]D
  65 vahemikus 1,4630–1,4665

Puhtus

Polüglütseroolid

Polüglütseroolosas on vähemalt 75 % di-, tri- ja tetraglütserooli ning heptaglütserooli ja sellest pikemaid polüglütseroole ei esine üle 10 %

Hüdroksüülarv

80–100

Happearv

Mitte üle 6

Arseen

Mitte üle 0,1 mg/kg

Plii

Mitte üle 0,1 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 0,1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 0,1 mg/kg

3-monokloropropaandiooli (3-MCPD) ja 3-MCPD rasvhappeestrite summa, väljendatud 3-MCPDna

Mitte üle 2,5 mg/kg

Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatud glütsidoolina

Mitte üle 1 mg/kg“

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/76

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1330,

29. juuni 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Eelnev uurimine ja kehtivad meetmed

Eelnev uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) 2017/763 (2) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase tollimaksu teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. Meetmed kehtestati fikseeritud tollimaksumääradena netosummas 104,46 eurot tonni kohta nii ainsa koostööd tegeva eksportiva kontserni kui ka kõigi teiste äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) 2017/763 (2) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase tollimaksu teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. Meetmed kehtestati fikseeritud tollimaksumääradena netosummas 104,46 eurot tonni kohta nii ainsa koostööd tegeva eksportiva kontserni kui ka kõigi teiste äriühingute puhul.

2

| (2) | Kohtuasjades T-383/17 (3) ja C-260/20 P (4) tehtud otsustega tühistati ainsa koostööd tegeva eksportiva kontserni suhtes kehtestatud meetmed. Rakendusmäärusega (EL) 2023/593 (5) kehtestas Euroopa Komisjon uuesti dumpinguvastased tollimaksud teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes läbivaadatud tasemel 103,16 eurot tonni kohta (neto) nii ainsale koostööd tegevale eksportivale kontsernile kui ka kõigile teistele äriühingutele. |
| --- | --- |

(2)

Kohtuasjades T-383/17 (3) ja C-260/20 P (4) tehtud otsustega tühistati ainsa koostööd tegeva eksportiva kontserni suhtes kehtestatud meetmed. Rakendusmäärusega (EL) 2023/593 (5) kehtestas Euroopa Komisjon uuesti dumpinguvastased tollimaksud teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes läbivaadatud tasemel 103,16 eurot tonni kohta (neto) nii ainsale koostööd tegevale eksportivale kontsernile kui ka kõigile teistele äriühingutele.

3

4

5

1.2.   Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

| (3) | Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (6) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (6) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

6

| (4) | Läbivaatamistaotluse esitas 1. veebruaril 2022 Euroopa termopaberi assotsiatsioon (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu teatava kerge termopaberi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamistaotluse esitas 1. veebruaril 2022 Euroopa termopaberi assotsiatsioon (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu teatava kerge termopaberi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (5) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega otsustas komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning 3. mail 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise teatava Korea Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit kerge termopaberi impordi suhtes liitu. Komisjon avaldas menetluse algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (7). |
| --- | --- |

(5)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega otsustas komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning 3. mail 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise teatava Korea Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit kerge termopaberi impordi suhtes liitu. Komisjon avaldas menetluse algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (7).

Euroopa Liidu Teatajas

7

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (6) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(6)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (7) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajale, Korea Vabariigi teadaolevale tootjale ja ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajale, Korea Vabariigi teadaolevale tootjale ja ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele ning kutsus neid osalema.

| (8) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.6.   Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

| (9) | Komisjon sai algatamise kohta märkused ettevõtjalt Hansol Paper Co. Ltd. (edaspidi „Hansol Paper“). Hansol Paper väitis, et taotluses esitatud andmed ei näita, et liidu tootmisharu kannataks olulist kahju. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon sai algatamise kohta märkused ettevõtjalt Hansol Paper Co. Ltd. (edaspidi „Hansol Paper“). Hansol Paper väitis, et taotluses esitatud andmed ei näita, et liidu tootmisharu kannataks olulist kahju.

| (10) | Komisjon tuletas meelde, et Hansol Paper oli taotlust alusmääruse artikli 11 lõike 2 ja artikli 11 muude asjakohaste lõigete kohaselt uurinud, jõudes järeldusele, et uurimise algatamise tingimused on täidetud, st et taotluse esitajate esitatud tõendid on küllaldaselt piisavad ja täpsed, et näidata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tuletas meelde, et Hansol Paper oli taotlust alusmääruse artikli 11 lõike 2 ja artikli 11 muude asjakohaste lõigete kohaselt uurinud, jõudes järeldusele, et uurimise algatamise tingimused on täidetud, st et taotluse esitajate esitatud tõendid on küllaldaselt piisavad ja täpsed, et näidata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust.

| (11) | Sellega seoses tuletas komisjon samuti meelde, et taotluse etapis ei ole vaja, et komisjonil oleksid samad tõendid dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta sellisel hulgal ja sellise kvaliteediga, mis oleks vajalik meetmete pikendamiseks. Dumpinguvastane uurimine on protsess, mille käigus saavutatakse uurimise edenedes järk-järgult kindlus meetme võtmiseks või pikendamiseks või menetluse lõpetamiseks vajalike elementide olemasolu suhtes. Lisaks ei ole välistatud, et taotluses võib esineda teatavaid vigu või ebatäpsusi. Nende esinemine ei pruugi siiski mõjutada üldist järeldust, et taotlus sisaldab piisavalt tõendeid kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta ning et toimik väärib uurimist. |
| --- | --- |

(11)

Sellega seoses tuletas komisjon samuti meelde, et taotluse etapis ei ole vaja, et komisjonil oleksid samad tõendid dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta sellisel hulgal ja sellise kvaliteediga, mis oleks vajalik meetmete pikendamiseks. Dumpinguvastane uurimine on protsess, mille käigus saavutatakse uurimise edenedes järk-järgult kindlus meetme võtmiseks või pikendamiseks või menetluse lõpetamiseks vajalike elementide olemasolu suhtes. Lisaks ei ole välistatud, et taotluses võib esineda teatavaid vigu või ebatäpsusi. Nende esinemine ei pruugi siiski mõjutada üldist järeldust, et taotlus sisaldab piisavalt tõendeid kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta ning et toimik väärib uurimist.

| (12) | Lisaks nähtub taotluse jaoks nõutavate tõendite (piisavad tõendid) õiguslikust standardist, et taotluses esitatud teabe hulk ja kvaliteet ei ole sama, mis uurimise lõpus. Ei ole välistatud, et taotluse esitamise etapi ja uurimise lõpetamise vahelisel ajal toimuvad muutused. Sellised muutused ei mõjuta siiski tingimata üldist järeldust, et toimik väärib uurimist, kuna on piisavalt tõendeid kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks nähtub taotluse jaoks nõutavate tõendite (piisavad tõendid) õiguslikust standardist, et taotluses esitatud teabe hulk ja kvaliteet ei ole sama, mis uurimise lõpus. Ei ole välistatud, et taotluse esitamise etapi ja uurimise lõpetamise vahelisel ajal toimuvad muutused. Sellised muutused ei mõjuta siiski tingimata üldist järeldust, et toimik väärib uurimist, kuna on piisavalt tõendeid kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta.

| (13) | Seoses väitega, et taotluses esitatud andmed ei näita, et liidu tootmisharu kannaks olulist kahju, väitis Hansol Paper, et taotluses esitatud majandusnäitajad näitavad, et Koreast pärit import on mittekahjustav, Korea turuosa on tühine ning liidu tootmisharu müügimaht, turuosa, investeeringud ja tegevuse tõhusus on heal tasemel. Hansol Paperi sõnul tunnistati taotluses, et liidu tootjate müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil, kuid väideti, et see on tingitud muudest kogu turgu hõlmavatest teguritest, millel ei ole mingit seost Koreast pärit impordiga. |
| --- | --- |

(13)

Seoses väitega, et taotluses esitatud andmed ei näita, et liidu tootmisharu kannaks olulist kahju, väitis Hansol Paper, et taotluses esitatud majandusnäitajad näitavad, et Koreast pärit import on mittekahjustav, Korea turuosa on tühine ning liidu tootmisharu müügimaht, turuosa, investeeringud ja tegevuse tõhusus on heal tasemel. Hansol Paperi sõnul tunnistati taotluses, et liidu tootjate müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil, kuid väideti, et see on tingitud muudest kogu turgu hõlmavatest teguritest, millel ei ole mingit seost Koreast pärit impordiga.

| (14) | Komisjon selgitas, et taotluse esitaja väidab taotluses, et tõenäoline on asjaomasest riigist pärit kahju jätkumine või kordumine. Komisjon leidis, et taotluse esitaja esitas taotluses piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast esialgset taastumisperioodi sai liidu tootmisharu kahju, kui asjaomasest riigist pärit import ajavahemikul 1. oktoobrist 2020 kuni 30. septembrini 2021 suurenes. Sellega seoses tuletas ta meelde, et olulise kahju tuvastamiseks tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, nagu on kirjeldatud alusmääruse artikli 5 lõike 2 punktis d. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet, mis käsitleb väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutusi, sellise impordi mõju samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tulenevat mõju, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad liidu tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5. Seda kohaldatakse mutatis mutandis aegumise läbivaatamise käigus tehtava tõenäosuse analüüsi suhtes. Samuti ei pea olulise kahju (ja seega selle jätkumise või kordumise tõenäosuse) kindlakstegemiseks kõik tegurid halvenema. Lisaks ei tähenda muude tegurite olemasolu, mis võivad mõjutada liidu tootmisharu olukorda, tingimata seda, et dumpinguhinnaga impordi mõju kõnealusele tootmisharule ei ole oluline (sama kehtib ka tõenäosuse analüüsi kohta). See kehtib seda enam aegumise läbivaatamise puhul, kus keskendutakse sellele, mis juhtuks meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Lisaks võib dumpinguvastastel meetmetel aegumise läbivaatamise korral olla teatav positiivne mõju isegi siis, kui kahju üldiselt jätkub. Igal juhul märkis komisjon, et taotlus sisaldas piisavalt tõendeid kahju kordumise tõenäosuse kohta. Eelkõige näitas see, et Korea turgu iseloomustab märkimisväärne liigne tootmisvõimsus. Korea siseturg ei suuda seda ülemäärast toodangut vastu võtta. Seetõttu on liidu turg, mis on maailma suurim termopaberi turg, Korea eksportijatele oma suurusega atraktiivne. Lisaks on teistele eksporditurgudele mitmel põhjusel raske ligi pääseda (8). Sellest lähtudes oli komisjonil õigus algatada uurimine. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon selgitas, et taotluse esitaja väidab taotluses, et tõenäoline on asjaomasest riigist pärit kahju jätkumine või kordumine. Komisjon leidis, et taotluse esitaja esitas taotluses piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast esialgset taastumisperioodi sai liidu tootmisharu kahju, kui asjaomasest riigist pärit import ajavahemikul 1. oktoobrist 2020 kuni 30. septembrini 2021 suurenes. Sellega seoses tuletas ta meelde, et olulise kahju tuvastamiseks tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, nagu on kirjeldatud alusmääruse artikli 5 lõike 2 punktis d. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet, mis käsitleb väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutusi, sellise impordi mõju samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tulenevat mõju, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad liidu tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5. Seda kohaldatakse mutatis mutandis aegumise läbivaatamise käigus tehtava tõenäosuse analüüsi suhtes. Samuti ei pea olulise kahju (ja seega selle jätkumise või kordumise tõenäosuse) kindlakstegemiseks kõik tegurid halvenema. Lisaks ei tähenda muude tegurite olemasolu, mis võivad mõjutada liidu tootmisharu olukorda, tingimata seda, et dumpinguhinnaga impordi mõju kõnealusele tootmisharule ei ole oluline (sama kehtib ka tõenäosuse analüüsi kohta). See kehtib seda enam aegumise läbivaatamise puhul, kus keskendutakse sellele, mis juhtuks meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Lisaks võib dumpinguvastastel meetmetel aegumise läbivaatamise korral olla teatav positiivne mõju isegi siis, kui kahju üldiselt jätkub. Igal juhul märkis komisjon, et taotlus sisaldas piisavalt tõendeid kahju kordumise tõenäosuse kohta. Eelkõige näitas see, et Korea turgu iseloomustab märkimisväärne liigne tootmisvõimsus. Korea siseturg ei suuda seda ülemäärast toodangut vastu võtta. Seetõttu on liidu turg, mis on maailma suurim termopaberi turg, Korea eksportijatele oma suurusega atraktiivne. Lisaks on teistele eksporditurgudele mitmel põhjusel raske ligi pääseda (8). Sellest lähtudes oli komisjonil õigus algatada uurimine.

või kordumine

mutatis mutandis

8

| (15) | Seoses Hansol Paperi väidetega mõningate kahjunäitajate – nt turuosa ja müügimaht – taotlusest ilmnevate positiivsete suundumuste kohta märkis komisjon, et dumpinguvastastel meetmetel on sageli liidu tootmisharu seisundile positiivne mõju – seda asjaolu võeti loomulikult enne uurimise algatamist komisjoni analüüsis arvesse. |
| --- | --- |

(15)

Seoses Hansol Paperi väidetega mõningate kahjunäitajate – nt turuosa ja müügimaht – taotlusest ilmnevate positiivsete suundumuste kohta märkis komisjon, et dumpinguvastastel meetmetel on sageli liidu tootmisharu seisundile positiivne mõju – seda asjaolu võeti loomulikult enne uurimise algatamist komisjoni analüüsis arvesse.

| (16) | Seoses märkusega liidu huvide kohta ei ole komisjonil õiguslikku kohustust uurida menetluse algatamise etapis liidu huve. |
| --- | --- |

(16)

Seoses märkusega liidu huvide kohta ei ole komisjonil õiguslikku kohustust uurida menetluse algatamise etapis liidu huve.

1.7.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (17) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.7.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (18) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi kolmest liidu tootjast. Valimi moodustamisel kasutatavateks kriteeriumideks olid samasuguse toote suurim tüüpiline müügimaht ja toodang ELis ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 86 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja kogumüügist. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Üks märkus saadi liidu assotsiatsioonilt, kes toetas esialgset valimit. Valim kinnitati 12. mail 2022. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi kolmest liidu tootjast. Valimi moodustamisel kasutatavateks kriteeriumideks olid samasuguse toote suurim tüüpiline müügimaht ja toodang ELis ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 86 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja kogumüügist. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Üks märkus saadi liidu assotsiatsioonilt, kes toetas esialgset valimit. Valim kinnitati 12. mail 2022. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

1.7.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (19) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Ükski sõltumatu importija nõutud teavet ei esitanud. Seega otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Ükski sõltumatu importija nõutud teavet ei esitanud. Seega otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

1.8.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (20) | Komisjon kutsus kolme valimisse kaasatud liidu tootjat ja peamist teadaolevat Korea eksportivat tootjat üles täitma uurimise algatamise päeval internetis (9) kättesaadavaks tehtud asjakohased küsimustikud. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon kutsus kolme valimisse kaasatud liidu tootjat ja peamist teadaolevat Korea eksportivat tootjat üles täitma uurimise algatamise päeval internetis (9) kättesaadavaks tehtud asjakohased küsimustikud.

9

| (21) | Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, peamiselt teadaolevalt eksportivalt tootjalt Hansol Paperilt ja temaga seotud importijatelt Hansol Europe B.V. ja Hansol America Inc. Lisaks esitas taotluse esitaja küsimustiku vastuse koos makroandmetega. |
| --- | --- |

(21)

Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, peamiselt teadaolevalt eksportivalt tootjalt Hansol Paperilt ja temaga seotud importijatelt Hansol Europe B.V. ja Hansol America Inc. Lisaks esitas taotluse esitaja küsimustiku vastuse koos makroandmetega.

1.9.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (22) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
  Liidu tootjad






  — | Koehler Paper SE, Oberkirch, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

Liidu tootjad

—

Koehler Paper SE, Oberkirch, Saksamaa

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksamaa

| — | Jujo Thermal Oy, Kauttua, Soome |
| --- | --- |

—

Jujo Thermal Oy, Kauttua, Soome

Korea Vabariigi eksportiv tootja

| — | Hansol Paper Co. Ltd, Seoul ja Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Korea Vabariik (Hansol Paper) |
| --- | --- |

—

Hansol Paper Co. Ltd, Seoul ja Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Korea Vabariik (Hansol Paper)

Seotud importijad

| — | Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Madalmaad (Hansol Europe) |
| --- | --- |

—

Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Madalmaad (Hansol Europe)

| — | Hansol America Inc., Fort Lee, Ameerika Ühendriigid (Hansol America) |
| --- | --- |

—

Hansol America Inc., Fort Lee, Ameerika Ühendriigid (Hansol America)

1.10.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (23) | 27. aprillil 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. 10. mail 2023 saatis komisjon hindade allalöömise arvutuse ajakohastatud versiooni ainult Hansol Paperile. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul avalikustamise kohta märkusi. Märkused saadi taotlejatelt ja Hansol Paperilt. |
| --- | --- |

(23)

27. aprillil 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. 10. mail 2023 saatis komisjon hindade allalöömise arvutuse ajakohastatud versiooni ainult Hansol Paperile. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul avalikustamise kohta märkusi. Märkused saadi taotlejatelt ja Hansol Paperilt.

| (24) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Ükski isik ei taotlenud ärakuulamist. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Ükski isik ei taotlenud ärakuulamist.

1.11.   Andmete esitamine

Andmete esitamine

| (25) | Võttes arvesse andmeid esitanud isikute piiratud arvu, tuli konfidentsiaalsuse huvides osa näitajaid allpool esitada vahemikena. Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja andmed on samuti esitatud vahemikena, sest ta on ainus koostööd teinud äriühing. |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse andmeid esitanud isikute piiratud arvu, tuli konfidentsiaalsuse huvides osa näitajaid allpool esitada vahemikena. Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja andmed on samuti esitatud vahemikena, sest ta on ainus koostööd teinud äriühing.

2.   UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (26) | Uurimisalune toode on sama mis esialgses uurimises, nimelt teatav kerge termopaber kaaluga kuni 65 g/m2; vähemalt 20 cm laiustes rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) vähemalt 50 kg ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) vähemalt 40 cm („suured rullid“); aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; kaetud ühelt või mõlemalt poolt soojustundliku ainega; on kattekihiga või ilma selleta (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 alla (TARICi koodid: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520). |
| --- | --- |

(26)

Uurimisalune toode on sama mis esialgses uurimises, nimelt teatav kerge termopaber kaaluga kuni 65 g/m2; vähemalt 20 cm laiustes rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) vähemalt 50 kg ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) vähemalt 40 cm („suured rullid“); aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; kaetud ühelt või mõlemalt poolt soojustundliku ainega; on kattekihiga või ilma selleta (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 alla (TARICi koodid: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).

2

| (27) | Kerge termopaber on eripaber. Sellel on termoaktiivne kate, mis tekitab printeri termotrükipea kuumusele reageerides kujutise. Kerget termopaberit kasutatakse müügikoharakenduste jaoks, näiteks jaemüügikohas väljastatud kviitungite, aga ka e-kaubanduse pakendite isekleepuvate märgiste, piletite ja lipikute puhul. |
| --- | --- |

(27)

Kerge termopaber on eripaber. Sellel on termoaktiivne kate, mis tekitab printeri termotrükipea kuumusele reageerides kujutise. Kerget termopaberit kasutatakse müügikoharakenduste jaoks, näiteks jaemüügikohas väljastatud kviitungite, aga ka e-kaubanduse pakendite isekleepuvate märgiste, piletite ja lipikute puhul.

| (28) | Kerget termopaberit saab toota mitut liiki keemiliste ilmutitega. Käesolev uurimine hõlmab kõiki liike. |
| --- | --- |

(28)

Kerget termopaberit saab toota mitut liiki keemiliste ilmutitega. Käesolev uurimine hõlmab kõiki liike.

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (29) | Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode Korea Vabariigist pärit uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(29)

Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode Korea Vabariigist pärit uurimisalune toode.

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (30) | Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu; |
| --- | --- | --- |

(30)

Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu;

| — | uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse Korea Vabariigi siseturul, ja |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse Korea Vabariigi siseturul, ja

| — | uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (31) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.4.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (32) | 1. juuli 2022. aasta esildises palus eksportiv tootja selgitust selle kohta, kas liidu tootmisharu toodetud uued tooteliigid lisatakse aegumise läbivaatamise kohaldamisalasse või jäetakse sellest välja. Need uued tooteliigid ei kasuta keemilist ilmutit ja kujutis vabaneb füüsikalise, mitte keemilise protsessi mõjul. Toimikule lisatud 19. septembri 2022. aasta teates selgitati uurimise ulatust selles mõttes, et menetlus hõlmab ainult keemilise ilmuti põhist kerget termopaberit. |
| --- | --- |

(32)

1. juuli 2022. aasta esildises palus eksportiv tootja selgitust selle kohta, kas liidu tootmisharu toodetud uued tooteliigid lisatakse aegumise läbivaatamise kohaldamisalasse või jäetakse sellest välja. Need uued tooteliigid ei kasuta keemilist ilmutit ja kujutis vabaneb füüsikalise, mitte keemilise protsessi mõjul. Toimikule lisatud 19. septembri 2022. aasta teates selgitati uurimise ulatust selles mõttes, et menetlus hõlmab ainult keemilise ilmuti põhist kerget termopaberit.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (33) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus kerge termopaberi import Korea Vabariigist, kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise uurimisperioodil (st 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015). Vastavalt allpool olevale tabelile 2 moodustas Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,7 % liidu turust võrreldes 13,6 % turuosaga esialgse uurimise ajal. |
| --- | --- |

(33)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus kerge termopaberi import Korea Vabariigist, kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise uurimisperioodil (st 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015). Vastavalt allpool olevale tabelile 2 moodustas Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,7 % liidu turust võrreldes 13,6 % turuosaga esialgse uurimise ajal.

| (34) | Hansol Paper tegi uurimise käigus koostööd. Tema arvele langes (peaaegu) kogu uurimisaluse toote import Korea Vabariigist. Rohkem eksportivaid tootjaid endast teada ei andnud. Järeldused dumpingu jätkumise kohta põhinevad Hansol Paperi kontrollitud andmetel. |
| --- | --- |

(34)

Hansol Paper tegi uurimise käigus koostööd. Tema arvele langes (peaaegu) kogu uurimisaluse toote import Korea Vabariigist. Rohkem eksportivaid tootjaid endast teada ei andnud. Järeldused dumpingu jätkumise kohta põhinevad Hansol Paperi kontrollitud andmetel.

3.2.   Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (35) | Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellest lähtuvalt oli eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(35)

Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellest lähtuvalt oli eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

| (36) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(36)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (37) | Järgmisena uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et teatavate läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliikide puhul omamaist müüki ei toimunud ja seega ei olnud need tüüpilised. |
| --- | --- |

(37)

Järgmisena uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et teatavate läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliikide puhul omamaist müüki ei toimunud ja seega ei olnud need tüüpilised.

| (38) | Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(38)

Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (39) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja |
| --- | --- | --- |

(39)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (40) | Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(40)

Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (41) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui






  a) | tooteliigi kasumliku müügi maht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(41)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

a)

tooteliigi kasumliku müügi maht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (42) | Omamaise müügi analüüs näitas, et olenevalt tooteliigist oli 32–100 % omamaisest müügist kasumlik ning et iga tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus sõltuvalt tooteliigist kogu omamaise müügi kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(42)

Omamaise müügi analüüs näitas, et olenevalt tooteliigist oli 32–100 % omamaisest müügist kasumlik ning et iga tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus sõltuvalt tooteliigist kogu omamaise müügi kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (43) | Kui tooteliiki omamaisel turul ei müüdud ja kui ükski teine eksportiv tootja sellist tooteliiki omamaisel turul ei müünud, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. |
| --- | --- |

(43)

Kui tooteliiki omamaisel turul ei müüdud ja kui ükski teine eksportiv tootja sellist tooteliiki omamaisel turul ei müünud, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.

| (44) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmised summad:






  a) | koostööd tegeva eksportiva tootja poolt tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja |
| --- | --- | --- |

(44)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmised summad:

a)

koostööd tegeva eksportiva tootja poolt tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (45) | Hansol Paper eksportis uurimisalust toodet liitu kas otse sõltumatutele klientidele või endaga seotud äriühingu Hansol Europe kaudu. |
| --- | --- |

(45)

Hansol Paper eksportis uurimisalust toodet liitu kas otse sõltumatutele klientidele või endaga seotud äriühingu Hansol Europe kaudu.

| (46) | Eksportiva tootja müügi puhul otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele oli ekspordihinnaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(46)

Eksportiva tootja müügi puhul otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele oli ekspordihinnaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (47) | Eksportiva tootja müügi puhul liitu importijana tegutseva Hansol Europe kaudu määrati ekspordihind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskuludega, ning kasumiga. |
| --- | --- |

(47)

Eksportiva tootja müügi puhul liitu importijana tegutseva Hansol Europe kaudu määrati ekspordihind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskuludega, ning kasumiga.

| (48) | Kooskõlas liidu väljakujunenud kohtupraktikaga (10) ei kasutanud komisjon kasumimarginaalina seotud äriühingu kasumimarginaali, sest seda peetakse ebausaldusväärseks. Muu teabe puudumisel kasutas komisjon 4,5 % kasumimarginaali, mida kasutati ka esialgses uurimises (11). |
| --- | --- |

(48)

Kooskõlas liidu väljakujunenud kohtupraktikaga (10) ei kasutanud komisjon kasumimarginaalina seotud äriühingu kasumimarginaali, sest seda peetakse ebausaldusväärseks. Muu teabe puudumisel kasutas komisjon 4,5 % kasumimarginaali, mida kasutati ka esialgses uurimises (11).

10

11

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (49) | Komisjon võrdles tooteliikide kaupa normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon võrdles tooteliikide kaupa normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (50) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused seoses transpordikulude, käitlemis- ja laadimiskulude, pangatasude, ELi tollimaksude, aastalõpu mahahindluste, komisjonitasude ja tollimaksude tagastamisega arvati omamaistest ja/või eksportmüügi hindadest maha, kui neist teatati ja leiti, et need olid õigustatud. Komisjon leidis, et pakendamis- ja krediidikuludega seotud kohanduste taotlused ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(50)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused seoses transpordikulude, käitlemis- ja laadimiskulude, pangatasude, ELi tollimaksude, aastalõpu mahahindluste, komisjonitasude ja tollimaksude tagastamisega arvati omamaistest ja/või eksportmüügi hindadest maha, kui neist teatati ja leiti, et need olid õigustatud. Komisjon leidis, et pakendamis- ja krediidikuludega seotud kohanduste taotlused ei ole põhjendatud.

| (51) | Ekspordiks ja omamaiseks müügiks pakendamine oli põhimõtteliselt identne, mistõttu ei olnud põhjust kohandustaotlust rahuldada. |
| --- | --- |

(51)

Ekspordiks ja omamaiseks müügiks pakendamine oli põhimõtteliselt identne, mistõttu ei olnud põhjust kohandustaotlust rahuldada.

| (52) | Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis g on sätestatud, et kui krediit on tegur, mida võetakse arvesse hinna määramisel, võib kohandus olla põhjendatud. Komisjon lükkas krediidikuludel põhineva kohandamise tagasi põhjenduse alusel, mis selle tundlikkuse tõttu avaldati ainult eksportivale tootjale. Komisjon järeldas, et krediidikulu ei olnud tegur, mida osapool hinna määramisel arvesse võttis. |
| --- | --- |

(52)

Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis g on sätestatud, et kui krediit on tegur, mida võetakse arvesse hinna määramisel, võib kohandus olla põhjendatud. Komisjon lükkas krediidikuludel põhineva kohandamise tagasi põhjenduse alusel, mis selle tundlikkuse tõttu avaldati ainult eksportivale tootjale. Komisjon järeldas, et krediidikulu ei olnud tegur, mida osapool hinna määramisel arvesse võttis.

3.2.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (53) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(53)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (54) | Selle põhjal oli Hansol Paperi kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 29 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(54)

Selle põhjal oli Hansol Paperi kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 29 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

| (55) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Hansol Paper, et suurem osa dumpingust tulenes etiketikvaliteediga termopaberist, ning juhtis tähelepanu tootevaliku erinevusele tema liitu suunatud müügi vahel esialgse uurimise ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus. Komisjon tuletab meelde, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tooteliikide kaupa, nagu on kirjeldatud eespool olevates punktides, ning et kokkuvõttes tuli kõigi kehtivate meetmetega hõlmatud toodete müügi suhtes kehtestada ainult üks dumpingumarginaal. Seetõttu võeti dumpingumarginaali kindlaksmääramisel arvesse esialgse uurimise ja läbivaatamise tootevaliku erinevust. |
| --- | --- |

(55)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Hansol Paper, et suurem osa dumpingust tulenes etiketikvaliteediga termopaberist, ning juhtis tähelepanu tootevaliku erinevusele tema liitu suunatud müügi vahel esialgse uurimise ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus. Komisjon tuletab meelde, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tooteliikide kaupa, nagu on kirjeldatud eespool olevates punktides, ning et kokkuvõttes tuli kõigi kehtivate meetmetega hõlmatud toodete müügi suhtes kehtestada ainult üks dumpingumarginaal. Seetõttu võeti dumpingumarginaali kindlaksmääramisel arvesse esialgse uurimise ja läbivaatamise tootevaliku erinevust.

3.3.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (56) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: Korea Vabariigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus võrreldes muude turgudega. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: Korea Vabariigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus võrreldes muude turgudega.

3.3.1.   Korea Vabariigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Korea Vabariigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (57) | Turuteabe kohaselt oli Hansol Paper Korea Vabariigis ülekaalukalt suurim uurimisaluse toote tootja. Tema tootmisvõimsus varieerus sõltuvalt allikast. Hansol Paperi 2019. aasta jätkusuutlikkuse aruandes oli tootmisvõimsuseks märgitud kerget termopaberit tootva tootmisüksuse puhul 355 000 tonni aastas (12). Uurimise käigus Hansol Paper küll tunnistas, et see arv näitas termoaktiivsete katete kavandatud tootmismahtu, kuid esitas tootmisvõimsuse näitajad vahemikus 250 000–300 000 tonni aastas. Kohapealse kontrolli käigus väitis äriühing, et 2019. aasta aruandes esitatud arv oli ebatäpne. Äriühing leidis, et Laves Chemie Consultingu aruandes „Thermal Paper 2019-2024 World Market Study“ esitatud tootmisvõimsuse näitajad on täpsemad. Uuringus hinnati Hansol Paperi termopaberi tootmise võimsuseks 260 000 tonni aastas (13). |
| --- | --- |

(57)

Turuteabe kohaselt oli Hansol Paper Korea Vabariigis ülekaalukalt suurim uurimisaluse toote tootja. Tema tootmisvõimsus varieerus sõltuvalt allikast. Hansol Paperi 2019. aasta jätkusuutlikkuse aruandes oli tootmisvõimsuseks märgitud kerget termopaberit tootva tootmisüksuse puhul 355 000 tonni aastas (12). Uurimise käigus Hansol Paper küll tunnistas, et see arv näitas termoaktiivsete katete kavandatud tootmismahtu, kuid esitas tootmisvõimsuse näitajad vahemikus 250 000–300 000 tonni aastas. Kohapealse kontrolli käigus väitis äriühing, et 2019. aasta aruandes esitatud arv oli ebatäpne. Äriühing leidis, et Laves Chemie Consultingu aruandes „Thermal Paper 2019-2024 World Market Study“ esitatud tootmisvõimsuse näitajad on täpsemad. Uuringus hinnati Hansol Paperi termopaberi tootmise võimsuseks 260 000 tonni aastas (13).

12

13

| (58) | Laves Chemie Consultingu eespool nimetatud uuringu kohaselt oli Korea Vabariigis kuni viimase ajani veel kolm termopaberi tootjat, kelle kogutootmisvõimsus oli 45 000 tonni (14). Siiski jääb ebaselgeks, millises ulatuses võidakse seda võimsust kasutada kerge termopaberi tootmiseks, kui turuolukord selleks põhjust annaks. Liidu tootjate sõnul on ainus täiendav Korea tootja, kes toodab ikka veel termopaberit, Donghwa Ind co. Ltd, mille tootmisvõimsus on 15 000 tonni aastas (15). |
| --- | --- |

(58)

Laves Chemie Consultingu eespool nimetatud uuringu kohaselt oli Korea Vabariigis kuni viimase ajani veel kolm termopaberi tootjat, kelle kogutootmisvõimsus oli 45 000 tonni (14). Siiski jääb ebaselgeks, millises ulatuses võidakse seda võimsust kasutada kerge termopaberi tootmiseks, kui turuolukord selleks põhjust annaks. Liidu tootjate sõnul on ainus täiendav Korea tootja, kes toodab ikka veel termopaberit, Donghwa Ind co. Ltd, mille tootmisvõimsus on 15 000 tonni aastas (15).

14

15

| (59) | Kuigi komisjon ei suutnud Korea vaba tootmisvõimsuse üldmahtu kvantifitseerida, tegi ta eespool toodut arvesse võttes kindlaks, et tootmisvõimsus on märkimisväärne, ületades Korea omamaist tarbimist ligikaudu kümnekordselt ja liidu tarbimist peaaegu kahekordselt. Lisaks on Hansol Paper korduvalt teatanud oma kavatsusest laiendada termopaberite äri, nagu nähtub tema 2021. aasta esimese poole finantsaruandest (16) ja järgnevatest finantsaruannetest (samuti 2022. aastal (17)). Selline laienemine suurendaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi Korea termopaberitootmise võimsust, mis oli juba märkimisväärselt suurem kui kerge termopaberi tarbimine liidus (vt tabel 1). |
| --- | --- |

(59)

Kuigi komisjon ei suutnud Korea vaba tootmisvõimsuse üldmahtu kvantifitseerida, tegi ta eespool toodut arvesse võttes kindlaks, et tootmisvõimsus on märkimisväärne, ületades Korea omamaist tarbimist ligikaudu kümnekordselt ja liidu tarbimist peaaegu kahekordselt. Lisaks on Hansol Paper korduvalt teatanud oma kavatsusest laiendada termopaberite äri, nagu nähtub tema 2021. aasta esimese poole finantsaruandest (16) ja järgnevatest finantsaruannetest (samuti 2022. aastal (17)). Selline laienemine suurendaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi Korea termopaberitootmise võimsust, mis oli juba märkimisväärselt suurem kui kerge termopaberi tarbimine liidus (vt tabel 1).

16

17

| (60) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hansol Paper, et komisjoni järeldused Korea tootmisvõimsuse kohta olid põhjendamatud ja ebaõiged, nimelt seetõttu, et: i) Hansol Paper oli ainus uurimisaluse toote tootja Koreas, ii) komisjon tõlgendas Hansol Paperi laienemisteateid valesti ja iii) komisjon oli liialdanud, kui ta tegi kindlaks, et Hansol Paperi tootmisvõimsus on märkimisväärselt paindlik. |
| --- | --- |

(60)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hansol Paper, et komisjoni järeldused Korea tootmisvõimsuse kohta olid põhjendamatud ja ebaõiged, nimelt seetõttu, et: i) Hansol Paper oli ainus uurimisaluse toote tootja Koreas, ii) komisjon tõlgendas Hansol Paperi laienemisteateid valesti ja iii) komisjon oli liialdanud, kui ta tegi kindlaks, et Hansol Paperi tootmisvõimsus on märkimisväärselt paindlik.

| (61) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Seoses väitega, et Hansol Paper on Koreas ainus uurimisaluse toote tootja, märkis komisjon, et see on vastuolus muu toimikus sisalduva teabega, sealhulgas Hansol Paperi enda avaldustega aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus (18). Kuigi komisjon on järjepidevalt leidnud, et Hansol Paper oli ainus koostööd tegev eksportiv tootja käesolevas läbivaatamisega seotud uurimises, ei olnud komisjon jõudnud järeldusele, et Hansol Paper on Korea Vabariigis ainus kerge termopaberi tootja. Vastupidi – nagu on selgitatud eespool põhjenduses 58, näitasid toimikus olevad tõendid, et vähemalt üks Korea Vabariigi kerge termopaberi tootja, nimelt Donghwa Ind co. Ltd, võiks uurimisalust toodet toota. Komisjon märkis, et Donghwa Ind’i veebisait (19) sisaldas viiteid termopaberi tootmisele üldiselt ja pilte sellistest toodetest nagu müügikoha kviitungid, mida tavaliselt valmistatakse kergest termopaberist. Komisjon märkis ka, et võttes arvesse vastupidist tõendusmaterjali, ei esitanud Hansol Paper tõendeid, mis kinnitaksid tema väidet, et ta on Korea Vabariigis ainus kerge termopaberi tootja. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Seoses väitega, et Hansol Paper on Koreas ainus uurimisaluse toote tootja, märkis komisjon, et see on vastuolus muu toimikus sisalduva teabega, sealhulgas Hansol Paperi enda avaldustega aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus (18). Kuigi komisjon on järjepidevalt leidnud, et Hansol Paper oli ainus koostööd tegev eksportiv tootja käesolevas läbivaatamisega seotud uurimises, ei olnud komisjon jõudnud järeldusele, et Hansol Paper on Korea Vabariigis ainus kerge termopaberi tootja. Vastupidi – nagu on selgitatud eespool põhjenduses 58, näitasid toimikus olevad tõendid, et vähemalt üks Korea Vabariigi kerge termopaberi tootja, nimelt Donghwa Ind co. Ltd, võiks uurimisalust toodet toota. Komisjon märkis, et Donghwa Ind’i veebisait (19) sisaldas viiteid termopaberi tootmisele üldiselt ja pilte sellistest toodetest nagu müügikoha kviitungid, mida tavaliselt valmistatakse kergest termopaberist. Komisjon märkis ka, et võttes arvesse vastupidist tõendusmaterjali, ei esitanud Hansol Paper tõendeid, mis kinnitaksid tema väidet, et ta on Korea Vabariigis ainus kerge termopaberi tootja. Seepärast lükati see väide tagasi.

18

19

| (62) | Komisjon ei nõustunud Hansoli väitega, et Korea vaba tootmisvõimsus on nulltasemel. Näiteks esitas Hansol Paper nii madalad tootmisvõimsuse näitajad, et tema teatatud tootmisvõimsuse rakendamine oleks mõne vaatlusaluse perioodi aastal ületanud 100 %. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon ei nõustunud Hansoli väitega, et Korea vaba tootmisvõimsus on nulltasemel. Näiteks esitas Hansol Paper nii madalad tootmisvõimsuse näitajad, et tema teatatud tootmisvõimsuse rakendamine oleks mõne vaatlusaluse perioodi aastal ületanud 100 %.

| (63) | Hansol Paperi laienemisteadete väidetava väära tõlgendamise ja paindliku tootmisvõimsuse väidetega komisjon ei nõustunud. Hansol Paper ise oli oma finantsaruannetes korduvalt avalikult teatanud oma kavatsusest laiendada termopaberite tootmist (20). Asjaolu, et kontrollkäigu ajal kättesaadavad investeerimiskavad ei sisaldanud tootmisvõimsuse suurendamiseks tehtud investeeringuid, ei välista, et Hansol Paper hilisemas etapis ei tegutse oma teadete kohaselt. Igal juhul on Hansol Paperi termopaberiäri laiendamiseks mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tootmisvõimsuse muutmine. Nagu Hansol Paper oma 2022. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (21) ise märkis, on tal kahtlemata paindlikud tootmisrajatised. Isegi kui paindlikkust ei ole selgelt kvantifitseeritud, näitab asjaolu, et seda aruandes mainiti, et paindlikkus ei ole väike ja väärib seega, et sellest avalikult teatatakse. Hansol Paperi 2023. aasta tootmiskavas esitatud tootevalik ei takista isikut vajaduse korral üle viimast arvestatavat tootmisvõimsust uurimisalusele tootele. |
| --- | --- |

(63)

Hansol Paperi laienemisteadete väidetava väära tõlgendamise ja paindliku tootmisvõimsuse väidetega komisjon ei nõustunud. Hansol Paper ise oli oma finantsaruannetes korduvalt avalikult teatanud oma kavatsusest laiendada termopaberite tootmist (20). Asjaolu, et kontrollkäigu ajal kättesaadavad investeerimiskavad ei sisaldanud tootmisvõimsuse suurendamiseks tehtud investeeringuid, ei välista, et Hansol Paper hilisemas etapis ei tegutse oma teadete kohaselt. Igal juhul on Hansol Paperi termopaberiäri laiendamiseks mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tootmisvõimsuse muutmine. Nagu Hansol Paper oma 2022. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (21) ise märkis, on tal kahtlemata paindlikud tootmisrajatised. Isegi kui paindlikkust ei ole selgelt kvantifitseeritud, näitab asjaolu, et seda aruandes mainiti, et paindlikkus ei ole väike ja väärib seega, et sellest avalikult teatatakse. Hansol Paperi 2023. aasta tootmiskavas esitatud tootevalik ei takista isikut vajaduse korral üle viimast arvestatavat tootmisvõimsust uurimisalusele tootele.

20

21

3.3.2.   Liidu turu atraktiivsus võrreldes muude turgudega

Liidu turu atraktiivsus võrreldes muude turgudega

| (64) | Korea Vabariigi siseturg on väike, aastane tarbimine on 20 000 – 37 200 tonni (22). Hansol Paperi aastane toodang on 4–9 korda suurem kui uurimisaluse toote tarbimine omamaisel turul. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine tarbimine mahu järgi väheneb, kuna riigi turgu valitseva tootja Hansol Paperi omamaine kerge termopaberi müük vähenes vaatlusalusel perioodil 29 % (23). Seetõttu on Korea kerge termopaberi tööstus ekspordisuunitlusega. Hansol Paperi omamaise müügi kasumlikkuse kohta vt eespool punkt 3.2.1. |
| --- | --- |

(64)

Korea Vabariigi siseturg on väike, aastane tarbimine on 20 000 – 37 200 tonni (22). Hansol Paperi aastane toodang on 4–9 korda suurem kui uurimisaluse toote tarbimine omamaisel turul. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine tarbimine mahu järgi väheneb, kuna riigi turgu valitseva tootja Hansol Paperi omamaine kerge termopaberi müük vähenes vaatlusalusel perioodil 29 % (23). Seetõttu on Korea kerge termopaberi tööstus ekspordisuunitlusega. Hansol Paperi omamaise müügi kasumlikkuse kohta vt eespool punkt 3.2.1.

22

23

| (65) | Hansol Paperi kontrollitud andmete põhjal tegi komisjon kindlaks, et vaatlusalusel perioodil suurenes Korea eksport liiduvälistesse sihtkohtadesse (24). Samuti tehti kindlaks, et Korea eksport, eelkõige USAsse, oli märkimisväärne (25). Liiduvälistesse sihtkohtadesse suunatud Korea ekspordi müügihinnad vaatlusalusel perioodil siiski langesid. USA turul on see selgesti nähtav (26). Lisaks kehtestasid USA ametiasutused 27. septembril 2021 dumpinguvastased meetmed muu hulgas Korea Vabariigist pärit termopaberi impordi suhtes (27). Neil põhjustel on USA turg muutunud Korea ekspordi jaoks hinna poolest vähem atraktiivseks. |
| --- | --- |

(65)

Hansol Paperi kontrollitud andmete põhjal tegi komisjon kindlaks, et vaatlusalusel perioodil suurenes Korea eksport liiduvälistesse sihtkohtadesse (24). Samuti tehti kindlaks, et Korea eksport, eelkõige USAsse, oli märkimisväärne (25). Liiduvälistesse sihtkohtadesse suunatud Korea ekspordi müügihinnad vaatlusalusel perioodil siiski langesid. USA turul on see selgesti nähtav (26). Lisaks kehtestasid USA ametiasutused 27. septembril 2021 dumpinguvastased meetmed muu hulgas Korea Vabariigist pärit termopaberi impordi suhtes (27). Neil põhjustel on USA turg muutunud Korea ekspordi jaoks hinna poolest vähem atraktiivseks.

24

25

26

27

| (66) | Liidu turg on maailma suurim kerge termopaberi turg, mis moodustab ligikaudu 25 % ülemaailmsest tarbimisest, ning sellel on absoluutarvudes suur kasvupotentsiaal (28). Uurimise käigus tehti kindlaks, et liidu turg on teiste turgudega võrreldes hinna poolest atraktiivne. Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2017. aastal vähenes Korea Vabariigist pärit import märkimisväärselt ja ulatus 2020. aastal ainult 1 000–2 500 tonnini. Sellest ajast saadik ja kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest hoolimata on Korea müük liitu aga taas suurenenud (29) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatus see 4 500–6 000 tonnini, moodustades 2,7 % turuosa. |
| --- | --- |

(66)

Liidu turg on maailma suurim kerge termopaberi turg, mis moodustab ligikaudu 25 % ülemaailmsest tarbimisest, ning sellel on absoluutarvudes suur kasvupotentsiaal (28). Uurimise käigus tehti kindlaks, et liidu turg on teiste turgudega võrreldes hinna poolest atraktiivne. Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2017. aastal vähenes Korea Vabariigist pärit import märkimisväärselt ja ulatus 2020. aastal ainult 1 000–2 500 tonnini. Sellest ajast saadik ja kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest hoolimata on Korea müük liitu aga taas suurenenud (29) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatus see 4 500–6 000 tonnini, moodustades 2,7 % turuosa.

28

29

| (67) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist nõudis Hansol Paper, et komisjon arvutaks välja dumpingumarginaali Hansol Paperi müügi puhul kolmandate riikide turgudel põhjendusega, et selline arvutus on komisjoni läbi viidud aegumise läbivaatamistes järjepidev tava ning et komisjon ei olnud hinnanud, kas Hansol Paperi ekspordihinnad kolmandate riikide turgudel viitavad dumpingule. Komisjon selgitas, et aegumise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Võttes arvesse järeldust märkimisväärse dumpingu kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seoses müügiga liitu ja sellele järgnenud järeldust dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, ei pidanud komisjon käesolevas uurimises dumpingut täiendavalt tuvastama. Hansol Paperi kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindu analüüsiti eespool põhjenduses 65. Neid analüüsitakse täiendavalt allpool esitatud põhjendustes. |
| --- | --- |

(67)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist nõudis Hansol Paper, et komisjon arvutaks välja dumpingumarginaali Hansol Paperi müügi puhul kolmandate riikide turgudel põhjendusega, et selline arvutus on komisjoni läbi viidud aegumise läbivaatamistes järjepidev tava ning et komisjon ei olnud hinnanud, kas Hansol Paperi ekspordihinnad kolmandate riikide turgudel viitavad dumpingule. Komisjon selgitas, et aegumise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Võttes arvesse järeldust märkimisväärse dumpingu kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seoses müügiga liitu ja sellele järgnenud järeldust dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, ei pidanud komisjon käesolevas uurimises dumpingut täiendavalt tuvastama. Hansol Paperi kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindu analüüsiti eespool põhjenduses 65. Neid analüüsitakse täiendavalt allpool esitatud põhjendustes.

| (68) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hansol Paper, et komisjon oleks pidanud järeldama, et liidu kerge termopaberi turg ei olnud enam atraktiivne, võttes arvesse Hansol Paperi juba esitatud teavet (mida komisjon ei ole väidetavalt piisavalt käsitlenud) ja eelkõige väiteid, et Hansol Paper ei keskendu enam liidu turule, USA turu tähtsust Hansol Paperi turu jaoks, USA poolt termopaberi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete taset ning seda, et komisjon ei kirjeldanud määruses Hansol Paperi tegevust muudel kolmandatel turgudel. |
| --- | --- |

(68)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hansol Paper, et komisjon oleks pidanud järeldama, et liidu kerge termopaberi turg ei olnud enam atraktiivne, võttes arvesse Hansol Paperi juba esitatud teavet (mida komisjon ei ole väidetavalt piisavalt käsitlenud) ja eelkõige väiteid, et Hansol Paper ei keskendu enam liidu turule, USA turu tähtsust Hansol Paperi turu jaoks, USA poolt termopaberi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete taset ning seda, et komisjon ei kirjeldanud määruses Hansol Paperi tegevust muudel kolmandatel turgudel.

| (69) | Komisjon ei nõustunud sellega, et liidu turg on Korea ekspordi jaoks väidetavalt ebaatraktiivne. Asjaolud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud liidu turg mahu järgi otsustades Hansol Paperi peamine turg ja et Hansol Paperi müük USAsse oli märkimisväärne, ei vähenda liidu turu atraktiivsust. Samuti väitis komisjon, et ainuüksi dumpinguvastaste meetmete olemasolu USAs muudab USA turu vähem atraktiivseks kui enne mis tahes meetmete kehtestamist, isegi kui meetmete tase ei ole takistav. Mis puudutab Hansol Paperi müüki muudel turgudel, siis ei saanud komisjon määruses avalikustada müügimahtu ja hindu muudel turgudel riikide kaupa, kuna osapool pidas sellist teavet tundlikuks (st see oli ainus kõnealuste andmete allikas). Sellest hoolimata tegi komisjon kokkuvõtte Hansol Paperi müügi- ja hinnastrateegiast muudel turgudel, mida jagati asjaomase isikuga kontrolliaruannetes. Sellega seoses leidis komisjon, et kogu maailmas toodetakse termopaberit üksnes vähestes riikides, nagu on näha Laves Chemie’ 2019.–2024. aasta termopaberi maailmaturu-uuringust. Seetõttu konkureerivad uurimisaluse toote tootjad kohalike tootjatega vaid vähestes maailma piirkondades. Lõuna- ja Kesk-Ameerika, Aafrika, Australaasia ja enamik Aasia riike olid seega termopaberi netoimportijad, (30) importides seda peamiselt Koreast. Isegi kui (märkimisväärse) omamaise toodanguta turud tunduvad esmapilgul ahvatlevamad, leidis komisjon, et Hansol Paperi uurimisaluse toote müügihinnad kolmandate riikide eksporditurgudel, sealhulgas USAs, langesid vaatlusalusel perioodil üldjoontes sarnasel määral liitu müümise hindadega. Hansol Paperi kõigi kolmandate riikide eksporditurgude müügihindade ja Hansol Paperi liitu suunatud müügi hindade võrdlus näitas, et vaatlusalusel perioodil olid ELi hinnad üldiselt pidevalt kõrgemad kui Hansol Paperi müügihinnad mujal maailmas. Seepärast kinnitas komisjon, et liidu turg, mis on maailma suurim kerge termopaberi turg ja absoluutarvudes suure kasvupotentsiaaliga turg, oli mahu ja hinna poolest Korea ekspordi jaoks atraktiivne turg, olenemata Hansol Paperi müügivõrgustiku muutustest pärast esialgset uurimist. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon ei nõustunud sellega, et liidu turg on Korea ekspordi jaoks väidetavalt ebaatraktiivne. Asjaolud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud liidu turg mahu järgi otsustades Hansol Paperi peamine turg ja et Hansol Paperi müük USAsse oli märkimisväärne, ei vähenda liidu turu atraktiivsust. Samuti väitis komisjon, et ainuüksi dumpinguvastaste meetmete olemasolu USAs muudab USA turu vähem atraktiivseks kui enne mis tahes meetmete kehtestamist, isegi kui meetmete tase ei ole takistav. Mis puudutab Hansol Paperi müüki muudel turgudel, siis ei saanud komisjon määruses avalikustada müügimahtu ja hindu muudel turgudel riikide kaupa, kuna osapool pidas sellist teavet tundlikuks (st see oli ainus kõnealuste andmete allikas). Sellest hoolimata tegi komisjon kokkuvõtte Hansol Paperi müügi- ja hinnastrateegiast muudel turgudel, mida jagati asjaomase isikuga kontrolliaruannetes. Sellega seoses leidis komisjon, et kogu maailmas toodetakse termopaberit üksnes vähestes riikides, nagu on näha Laves Chemie’ 2019.–2024. aasta termopaberi maailmaturu-uuringust. Seetõttu konkureerivad uurimisaluse toote tootjad kohalike tootjatega vaid vähestes maailma piirkondades. Lõuna- ja Kesk-Ameerika, Aafrika, Australaasia ja enamik Aasia riike olid seega termopaberi netoimportijad, (30) importides seda peamiselt Koreast. Isegi kui (märkimisväärse) omamaise toodanguta turud tunduvad esmapilgul ahvatlevamad, leidis komisjon, et Hansol Paperi uurimisaluse toote müügihinnad kolmandate riikide eksporditurgudel, sealhulgas USAs, langesid vaatlusalusel perioodil üldjoontes sarnasel määral liitu müümise hindadega. Hansol Paperi kõigi kolmandate riikide eksporditurgude müügihindade ja Hansol Paperi liitu suunatud müügi hindade võrdlus näitas, et vaatlusalusel perioodil olid ELi hinnad üldiselt pidevalt kõrgemad kui Hansol Paperi müügihinnad mujal maailmas. Seepärast kinnitas komisjon, et liidu turg, mis on maailma suurim kerge termopaberi turg ja absoluutarvudes suure kasvupotentsiaaliga turg, oli mahu ja hinna poolest Korea ekspordi jaoks atraktiivne turg, olenemata Hansol Paperi müügivõrgustiku muutustest pärast esialgset uurimist.

30

3.3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (70) | Võttes arvesse komisjoni järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kindlaks tehtud põhjenduses 54, Korea Vabariigi arvestatava paindliku tootmisvõimsuse olemasolu, Korea taas kasvavat huvi liidu suure ja atraktiivsete hindadega turu vastu ning hiljuti kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid tema praegusel peamisel eksporditurul, (31) võib meetmete kehtetuks tunnistamise korral eeldada vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi edasist suurenemist. Seetõttu järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(70)

Võttes arvesse komisjoni järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kindlaks tehtud põhjenduses 54, Korea Vabariigi arvestatava paindliku tootmisvõimsuse olemasolu, Korea taas kasvavat huvi liidu suure ja atraktiivsete hindadega turu vastu ning hiljuti kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid tema praegusel peamisel eksporditurul, (31) võib meetmete kehtetuks tunnistamise korral eeldada vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi edasist suurenemist. Seetõttu järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa dumpingu jätkumise.

31

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (71) | Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(71)

Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (72) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 360 727 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, st taotluse esitaja vastus küsimustikule, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud individuaalsete vastustega. Nagu on märgitud põhjenduses 18, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 86 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(72)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 360 727 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, st taotluse esitaja vastus küsimustikule, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud individuaalsete vastustega. Nagu on märgitud põhjenduses 18, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 86 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (73) | Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal: a) taotluse esitaja andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta, mida on osaliselt võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega (32), ning b) uurimisaluse toote import kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele ja koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordiandmete analüüs. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal: a) taotluse esitaja andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta, mida on osaliselt võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega (32), ning b) uurimisaluse toote import kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele ja koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordiandmete analüüs.

32

| (74) | Liidu tarbimine arenes järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 179 500 – 184 000 | 170 000 – 174 500 | 165 500 – 170 000 | 177 000 – 181 500 |
| Indeks | 100 | 94 | 92 | 98 |
| Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused ja taotlus. |

(74)

Liidu tarbimine arenes järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

179 500 – 184 000

170 000 – 174 500

165 500 – 170 000

177 000 – 181 500

Indeks

Indeks

100

100

94

94

92

92

98

98

Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused ja taotlus.

Allikas:

| (75) | Liidu tarbimine vähenes 2018.–2020. aastal 8 %. 2020. aastal mõjutas liidu tarbimist ülemaailmne COVID-19 pandeemia, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tarbimine taastus ja vaatlusalusel perioodil vähenes see kokku 2 %. |
| --- | --- |

(75)

Liidu tarbimine vähenes 2018.–2020. aastal 8 %. 2020. aastal mõjutas liidu tarbimist ülemaailmne COVID-19 pandeemia, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tarbimine taastus ja vaatlusalusel perioodil vähenes see kokku 2 %.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (76) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Korea koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse ja Eurostati statistika põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks liidu tarbimise andmete alusel. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Korea koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse ja Eurostati statistika põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks liidu tarbimise andmete alusel.

| (77) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 2 500 – 4 000 | 1 500 – 3 000 | 1 000 – 2 500 | 4 500 – 6 000 |
| Indeks | 100 | 64 | 48 | 165 |
| Turuosa | 1,6  % | 1,1  % | 0,9  % | 2,7  % |
| Indeks | 100 | 68 | 53 | 167 |
| Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja Eurostat. |

(77)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

2 500 – 4 000

1 500 – 3 000

1 000 – 2 500

4 500 – 6 000

Indeks

Indeks

100

100

64

64

48

48

165

165

Turuosa

1,6  %

1,1  %

0,9  %

2,7  %

Indeks

Indeks

100

100

68

68

53

53

167

167

Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja Eurostat.

Allikas:

| (78) | Asjaomasest riigist pärit impordi maht vähenes aastatel 2018–2020. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes maht siiski märkimisväärselt ja oli 2018. aasta näitajaga võrreldes 65 % suurem. Turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 1,6 %-lt 2018. aastal 2,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(78)

Asjaomasest riigist pärit impordi maht vähenes aastatel 2018–2020. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes maht siiski märkimisväärselt ja oli 2018. aasta näitajaga võrreldes 65 % suurem. Turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 1,6 %-lt 2018. aastal 2,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (79) | Vaatlusaluse perioodi impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks analüüsis komisjon asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja Hansol Paperi esitatud ekspordiandmeid, võttes arvesse Eurostatis registreeritud impordistatistikat. Komisjon leidis Taani, Eesti, Soome ja Leedu puhul lahknevusi Hansol Paperi teatatud ekspordi ning nende riikide Eurostatis registreeritud impordi vahel. Äriühingu esitatud teabe põhjal järeldas komisjon, et uurimisalust toodet, mida Hansol Paper eksportis Taani, Eestisse, Soome ja osaliselt ka Leedusse, ei toodud liidu tolliterritooriumile. Kõnealune müük jäi tõenäoliselt transiidiks ja/või oli suunatud väljaspool liitu asuvatesse riikidesse. Seepärast tugines komisjon nelja eespool nimetatud liikmesriiki suunatud impordi puhul Eurostati statistikale. |
| --- | --- |

(79)

Vaatlusaluse perioodi impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks analüüsis komisjon asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja Hansol Paperi esitatud ekspordiandmeid, võttes arvesse Eurostatis registreeritud impordistatistikat. Komisjon leidis Taani, Eesti, Soome ja Leedu puhul lahknevusi Hansol Paperi teatatud ekspordi ning nende riikide Eurostatis registreeritud impordi vahel. Äriühingu esitatud teabe põhjal järeldas komisjon, et uurimisalust toodet, mida Hansol Paper eksportis Taani, Eestisse, Soome ja osaliselt ka Leedusse, ei toodud liidu tolliterritooriumile. Kõnealune müük jäi tõenäoliselt transiidiks ja/või oli suunatud väljaspool liitu asuvatesse riikidesse. Seepärast tugines komisjon nelja eespool nimetatud liikmesriiki suunatud impordi puhul Eurostati statistikale.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (80) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse ja Eurostati statistika põhjal. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse ja Eurostati statistika põhjal.

| (81) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariigist pärit impordi keskmine hind | 1 800 – 2 000 | 1 550 – 1 750 | 1 450 – 1 650 | 1 450 – 1 650 |
| Indeks | 100 | 91 | 82 | 81 |
| Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja Eurostat. |

(81)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Korea Vabariigist pärit impordi keskmine hind

1 800 – 2 000

1 550 – 1 750

1 450 – 1 650

1 450 – 1 650

Indeks

Indeks

100

100

91

91

82

82

81

81

Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja Eurostat.

Allikas:

| (82) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 19 %.

| (83) | Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ja |
| --- | --- | --- |

(83)

Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ja

| — | vastavaid imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega koostööd tegevate tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes. |
| --- | --- |

—

vastavaid imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega koostööd tegevate tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

| (84) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina iga eksportiva tootja teoreetilisest käibest (eksportiva tootja eksporditud kogused, mida on hinnatud liidu tootmisharu müügihinnas) mudeli kohta, kui leiti liidu tootmisharuga identne toote kontrollnumber. |
| --- | --- |

(84)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina iga eksportiva tootja teoreetilisest käibest (eksportiva tootja eksporditud kogused, mida on hinnatud liidu tootmisharu müügihinnas) mudeli kohta, kui leiti liidu tootmisharuga identne toote kontrollnumber.

| (85) | Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 13,7 %. Ligikaudu 83 % impordimahu puhul leiti, et see lööb hindu alla. |
| --- | --- |

(85)

Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 13,7 %. Ligikaudu 83 % impordimahu puhul leiti, et see lööb hindu alla.

| (86) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hansol Paper, et suurem osa hinna allalöömisest oli seotud etiketikvaliteediga termopaberiga, mis ei ole seotud esialgse uurimisega hõlmatud toodetega. Komisjon arvutas hinna allalöömise marginaali tooteliikide võrdluse põhjal nagu esialgses uurimises. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(86)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hansol Paper, et suurem osa hinna allalöömisest oli seotud etiketikvaliteediga termopaberiga, mis ei ole seotud esialgse uurimisega hõlmatud toodetega. Komisjon arvutas hinna allalöömise marginaali tooteliikide võrdluse põhjal nagu esialgses uurimises. Seetõttu lükati see väide tagasi.

4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui Korea Vabariik.

Import muudest kolmandatest riikidest kui Korea Vabariik.

| (87) | Teatava kerge termopaberi import muudest kolmandatest riikidest kui Korea Vabariik pärines peamiselt Hiinast ja USAst. |
| --- | --- |

(87)

Teatava kerge termopaberi import muudest kolmandatest riikidest kui Korea Vabariik pärines peamiselt Hiinast ja USAst.

| (88) | Muudest kolmandatest riikidest pärit teatava kerge termopaberi impordi maht, samuti turuosa ja hinnasuundumused arenesid järgmiselt.

  Tabel 4


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | Maht (tonnides) | 6 000 –7 500 | 4 500 –6 000 | 3 500 –5 000 | 3 500 –5 000 |
| | Indeks | 100 | 80 | 62 | 48 |
| | Turuosa | 3,5  % | 3,0  % | 2,4  % | 1,7  % |
| | Indeks | 100 | 85 | 67 | 49 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 500 – 1 650 | 1 600 – 1 750 | 1 500 – 1 650 | 1 500 – 1 650 |
| | Indeks | 100 | 104 | 96 | 96 |
| USA | Maht (tonnides) | 2 850 – 3 000 | 2 350 – 2 500 | 2 850 – 3 000 | 3 000 – 3 150 |
| | Indeks | 100 | 84 | 100 | 105 |
| | Turuosa | 1,6  % | 1,4  % | 1,7  % | 1,7  % |
| | Indeks | 100 | 89 | 109 | 107 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 400 – 2 550 | 2 950 – 3 100 | 2 950 – 3 100 | 2 800 – 2 950 |
| | Indeks | 100 | 122 | 120 | 115 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 10 000 – 11 500 | 9 500 – 11 000 | 9 000 – 10 500 | 9 000 – 10 500 |
| | Indeks | 100 | 93 | 87 | 90 |
| | Turuosa | 5,8  % | 5,7  % | 5,5  % | 5,3  % |
| | Indeks | 100 | 98 | 95 | 91 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 950 – 2 150 | 2 250 – 2 450 | 2 250 – 2 450 | 2 450 – 2 650 |
| | Indeks | 100 | 115 | 118 | 126 |
| Allikas: Eurostat. |

(88)

Muudest kolmandatest riikidest pärit teatava kerge termopaberi impordi maht, samuti turuosa ja hinnasuundumused arenesid järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRV

Maht (tonnides)

6 000 –7 500

4 500 –6 000

3 500 –5 000

3 500 –5 000

Indeks

Indeks

100

100

80

80

62

62

48

48

Turuosa

3,5  %

3,0  %

2,4  %

1,7  %

Indeks

Indeks

100

100

85

85

67

67

49

49

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 500 – 1 650

1 600 – 1 750

1 500 – 1 650

1 500 – 1 650

Indeks

Indeks

100

100

104

104

96

96

96

96

USA

Maht (tonnides)

2 850 – 3 000

2 350 – 2 500

2 850 – 3 000

3 000 – 3 150

Indeks

Indeks

100

100

84

84

100

100

105

105

Turuosa

1,6  %

1,4  %

1,7  %

1,7  %

Indeks

Indeks

100

100

89

89

109

109

107

107

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 400 – 2 550

2 950 – 3 100

2 950 – 3 100

2 800 – 2 950

Indeks

Indeks

100

100

122

122

120

120

115

115

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

10 000 – 11 500

9 500 – 11 000

9 000 – 10 500

9 000 – 10 500

Indeks

Indeks

100

100

93

93

87

87

90

90

Turuosa

5,8  %

5,7  %

5,5  %

5,3  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

95

95

91

91

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 950 – 2 150

2 250 – 2 450

2 250 – 2 450

2 450 – 2 650

Indeks

Indeks

100

100

115

115

118

118

126

126

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (89) | Hiinast pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil enam kui 50 %, samas kui USAst pärit import suurenes 5 %. Teiste kolmandate riikide turuosa vähenes stabiilselt 5,8 %-lt 2018. aastal 5,3 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(89)

Hiinast pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil enam kui 50 %, samas kui USAst pärit import suurenes 5 %. Teiste kolmandate riikide turuosa vähenes stabiilselt 5,8 %-lt 2018. aastal 5,3 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (90) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(90)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (91) | Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja poolt küsimustikule antud vastustes sisalduvate andmete põhjal ning võrdles neid nõuetekohaselt taotluses esitatud teabe ja Eurostati statistikaga. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(91)

Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja poolt küsimustikule antud vastustes sisalduvate andmete põhjal ning võrdles neid nõuetekohaselt taotluses esitatud teabe ja Eurostati statistikaga. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (92) | Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(92)

Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (93) | Mikromajanduslikud näitajad on: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(93)

Mikromajanduslikud näitajad on: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (94) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 399 607 | 392 619 | 348 216 | 360 727 |
| Indeks | 100 | 98 | 87 | 90 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 563 021 | 581 338 | 640 533 | 633 474 |
| Indeks | 100 | 103 | 114 | 113 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 71  % | 68  % | 54  % | 57  % |
| Indeks | 100 | 95 | 77 | 80 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta ja taotlus. |

(94)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

399 607

392 619

348 216

360 727

Indeks

Indeks

100

100

98

98

87

87

90

90

Tootmisvõimsus (tonnides)

563 021

581 338

640 533

633 474

Indeks

Indeks

100

100

103

103

114

114

113

113

Tootmisvõimsuse rakendamine

71  %

68  %

54  %

57  %

Indeks

Indeks

100

100

95

95

77

77

80

80

Allikas: küsimustik kahju kohta ja taotlus.

Allikas:

| (95) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 10 %. COVID-19 pandeemia mõju tõttu vähenes tootmismaht 2020. aastal 2018. aastaga võrreldes 13 %. |
| --- | --- |

(95)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 10 %. COVID-19 pandeemia mõju tõttu vähenes tootmismaht 2020. aastal 2018. aastaga võrreldes 13 %.

| (96) | Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil ning püsis 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt stabiilsena. |
| --- | --- |

(96)

Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil ning püsis 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt stabiilsena.

| (97) | Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 2018.–2020. aastal 23 %. 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel rakendusaste pisut suurenes: 3 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(97)

Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 2018.–2020. aastal 23 %. 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel rakendusaste pisut suurenes: 3 protsendipunkti võrra.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (98) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 168 151 | 159 905 | 156 357 | 164 118 |
| Indeks | 100 | 95 | 93 | 98 |
| Turuosa | 92,6  % | 93,2  % | 93,7  % | 92,0  % |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 99 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta, taotlus ja Eurostat. |

(98)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

168 151

159 905

156 357

164 118

Indeks

Indeks

100

100

95

95

93

93

98

98

Turuosa

92,6  %

93,2  %

93,7  %

92,0  %

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

99

99

Allikas: küsimustik kahju kohta, taotlus ja Eurostat.

Allikas:

| (99) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %. 2020. aastal vähenes müük seoses COVID-19 kriisiga taas märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müük suurenes, mis on sarnane tabelis 1 esitatud tarbimissuundumusega. |
| --- | --- |

(99)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %. 2020. aastal vähenes müük seoses COVID-19 kriisiga taas märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müük suurenes, mis on sarnane tabelis 1 esitatud tarbimissuundumusega.

| (100) | Liidu tootmisharu turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 92 %. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tootmisharu turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 92 %.

4.5.2.3.   Kasv

Kasv

| (101) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 2 %. Samal ajal vähenes samas suurusjärgus ka tootmisharu müük liidu turul. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaid veidi, 92,6 %-lt 92 %-le. |
| --- | --- |

(101)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 2 %. Samal ajal vähenes samas suurusjärgus ka tootmisharu müük liidu turul. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaid veidi, 92,6 %-lt 92 %-le.

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (102) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 080 | 1 057 | 951 | 870 |
| Indeks | 100 | 98 | 88 | 81 |
| Tootlikkus (tonni/töötaja) | 370 | 371 | 366 | 415 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 112 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta ja taotlus. |

(102)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

1 080

1 057

951

870

Indeks

Indeks

100

100

98

98

88

88

81

81

Tootlikkus (tonni/töötaja)

370

371

366

415

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

112

112

Allikas: küsimustik kahju kohta ja taotlus.

Allikas:

| (103) | Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharus töötavate töötajate arv märkimisväärselt kahanenud, vähenedes kokku 19 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(103)

Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharus töötavate töötajate arv märkimisväärselt kahanenud, vähenedes kokku 19 protsendipunkti võrra.

| (104) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus oli aastatel 2018–2020 stabiilne ja on alates 2020. aastast kasvanud 13 %. |
| --- | --- |

(104)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus oli aastatel 2018–2020 stabiilne ja on alates 2020. aastast kasvanud 13 %.

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (105) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli koostööd tegeva eksportiva tootja individuaalne dumpingumarginaal endiselt märkimisväärne (vt eespool põhjendus 54). |
| --- | --- |

(105)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli koostööd tegeva eksportiva tootja individuaalne dumpingumarginaal endiselt märkimisväärne (vt eespool põhjendus 54).

| (106) | Hoolimata asjaolust, et asjaomase riigi eksportijad müüsid asjaomast toodet endiselt dumpinguhinnaga, näitas kahjunäitajate analüüs, et kehtestatud meetmed avaldasid liidu tootmisharule positiivset mõju. |
| --- | --- |

(106)

Hoolimata asjaolust, et asjaomase riigi eksportijad müüsid asjaomast toodet endiselt dumpinguhinnaga, näitas kahjunäitajate analüüs, et kehtestatud meetmed avaldasid liidu tootmisharule positiivset mõju.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (107) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul | 1 721 | 1 729 | 1 525 | 1 518 |
| Indeks | 100 | 100 | 89 | 88 |
| Ühiku tootmiskulu | 1 557 | 1 504 | 1 377 | 1 453 |
| Indeks | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta. |

(107)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul

1 721

1 729

1 525

1 518

Indeks

Indeks

100

100

100

100

89

89

88

88

Ühiku tootmiskulu

1 557

1 504

1 377

1 453

Indeks

Indeks

100

100

97

97

88

88

93

93

Allikas: küsimustik kahju kohta.

Allikas:

| (108) | Vaatlusalusel perioodil langes liidu tootmisharu keskmine müügihind 12 %. Tootmiskulu vähenes alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 7 %. Kõigepealt vähenes see 2018.–2020. aastal 12 %, kuid seejärel suurenes 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 5,5 %. See oli tingitud tooraine, eelkõige puidutselluloosi hinna ja energiakulude suurenemisest. |
| --- | --- |

(108)

Vaatlusalusel perioodil langes liidu tootmisharu keskmine müügihind 12 %. Tootmiskulu vähenes alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 7 %. Kõigepealt vähenes see 2018.–2020. aastal 12 %, kuid seejärel suurenes 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 5,5 %. See oli tingitud tooraine, eelkõige puidutselluloosi hinna ja energiakulude suurenemisest.

4.5.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (109) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 61 576 | 68 809 | 74 604 | 75 027 |
| Indeks | 100 | 112 | 121 | 122 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta. |

(109)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

61 576

68 809

74 604

75 027

Indeks

Indeks

100

100

112

112

121

121

122

122

Allikas: küsimustik kahju kohta.

Allikas:

| (110) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid tööjõukulud 22 %. Samal ajal vähenes töötajate arv. See tööjõukulude kasv oli palju suurem kui liidu tootmisharu üldine kulude kasv inflatsiooni tõttu. |
| --- | --- |

(110)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid tööjõukulud 22 %. Samal ajal vähenes töötajate arv. See tööjõukulude kasv oli palju suurem kui liidu tootmisharu üldine kulude kasv inflatsiooni tõttu.

4.5.3.3.   Varud

Varud

| (111) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 17 878 | 18 452 | 15 810 | 16 082 |
| Indeks | 100 | 103 | 88 | 90 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 5,3  % | 5,5  % | 5,2  % | 5,0  % |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 96 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta. |

(111)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Varud

Varud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

17 878

18 452

15 810

16 082

Indeks

Indeks

100

100

103

103

88

88

90

90

Lõppvarud protsendina toodangust

5,3  %

5,5  %

5,2  %

5,0  %

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

96

96

Allikas: küsimustik kahju kohta.

Allikas:

| (112) | Lõppvarud protsendina toodangust on vaatlusalusel perioodil stabiilsed. Uurimisaluse toote tootmine toimub tavaliselt tellimuse alusel ja seetõttu on lõppvarud tavaliselt stabiilsed. Siiski vähenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 10 %, mis langeb kokku tootmise vähenemisega samal perioodil. |
| --- | --- |

(112)

Lõppvarud protsendina toodangust on vaatlusalusel perioodil stabiilsed. Uurimisaluse toote tootmine toimub tavaliselt tellimuse alusel ja seetõttu on lõppvarud tavaliselt stabiilsed. Siiski vähenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 10 %, mis langeb kokku tootmise vähenemisega samal perioodil.

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (113) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest) | 11,3  % | 14,8  % | 12,2  % | 6,6  % |
| Indeks | 100 | 131 | 108 | 59 |
| Rahavoog (eurodes) | 87 661 559 | 87 198 733 | 67 116 931 | 41 474 900 |
| Indeks | 100 | 99 | 77 | 47 |
| Investeeringud (eurodes) | 34 123 041 | 58 784 540 | 61 376 912 | 6 839 111 |
| Indeks | 100 | 172 | 180 | 20 |
| Investeeringutasuvus | 104  % | 50  % | 25  % | 24  % |
| Indeks | 100 | 49 | 24 | 24 |
| Allikas: küsimustik kahju kohta. |

(113)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

11,3  %

14,8  %

12,2  %

6,6  %

Indeks

Indeks

100

100

131

131

108

108

59

59

Rahavoog (eurodes)

87 661 559

87 198 733

67 116 931

41 474 900

Indeks

Indeks

100

100

99

99

77

77

47

47

Investeeringud (eurodes)

34 123 041

58 784 540

61 376 912

6 839 111

Indeks

Indeks

100

100

172

172

180

180

20

20

Investeeringutasuvus

104  %

50  %

25  %

24  %

Indeks

Indeks

100

100

49

49

24

24

24

24

Allikas: küsimustik kahju kohta.

Allikas:

| (114) | Selleks, et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(114)

Selleks, et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (115) | Kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul positiivne. Pärast tootmiskulude suurenemist vähenes kasumlikkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski 6,6 %ni, mis on tunduvalt väiksem kui esialgses uurimises kindlaks määratud sihtkasum 11,5 %. See kasumlikkuse vähenemine on osaliselt tingitud kulude suurenemisest 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mis on dokumenteeritud põhjenduses 108, ning langeb kokku asjaomasest riigist pärit impordi märkimisväärse kasvuga samal perioodil. |
| --- | --- |

(115)

Kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul positiivne. Pärast tootmiskulude suurenemist vähenes kasumlikkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski 6,6 %ni, mis on tunduvalt väiksem kui esialgses uurimises kindlaks määratud sihtkasum 11,5 %. See kasumlikkuse vähenemine on osaliselt tingitud kulude suurenemisest 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mis on dokumenteeritud põhjenduses 108, ning langeb kokku asjaomasest riigist pärit impordi märkimisväärse kasvuga samal perioodil.

| (116) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 53 %. See on sarnane esialgse uurimise ajal esinenud olukorraga. |
| --- | --- |

(116)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 53 %. See on sarnane esialgse uurimise ajal esinenud olukorraga.

| (117) | Aastatel 2018–2020 jätkas liidu tootmisharu investeeringuid. Siiski vähenesid need investeeringud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järsult. |
| --- | --- |

(117)

Aastatel 2018–2020 jätkas liidu tootmisharu investeeringuid. Siiski vähenesid need investeeringud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järsult.

| (118) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes see 76 %. Investeeringutasuvuse langus on kooskõlas kasumlikkuse vähenemisega. |
| --- | --- |

(118)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes see 76 %. Investeeringutasuvuse langus on kooskõlas kasumlikkuse vähenemisega.

| (119) | Liidu tootmisharu kapitali kaasamise võimet on mõjutanud kasumlikkuse vähenemine, nagu näitab investeeringute märkimisväärne vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu kapitali kaasamise võimet on mõjutanud kasumlikkuse vähenemine, nagu näitab investeeringute märkimisväärne vähenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (120) | Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu turuosa suureks ja stabiilseks, moodustades 92 % või rohkem. Müügimaht liidu turul vähenes veidi, samal ajal kui tarbimine vähenes samamoodi. |
| --- | --- |

(120)

Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu turuosa suureks ja stabiilseks, moodustades 92 % või rohkem. Müügimaht liidu turul vähenes veidi, samal ajal kui tarbimine vähenes samamoodi.

| (121) | Finantsnäitajate osas on liidu tootmisharu kasumlikkus olnud positiivne kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 11,5 %list kasumi sihttaset on ületatud või selle lähedale jõutud suuremal osal vaatlusalusest perioodist. 2018., 2019. ja 2020. aastal teenis liidu tootmisharu kasumit vastavalt 11,3 %, 14,8 % ja 12,2 %. Siiski suurenesid kulud alates 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 5,5 %, samal ajal kui hinnad püsisid stabiilsena, mis vähendas kasumlikkust 6,6 %ni. See langes kokku ka dumpinguhinnaga impordi kasvuga 0,9 % turuosalt 2020. aastal 2,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(121)

Finantsnäitajate osas on liidu tootmisharu kasumlikkus olnud positiivne kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 11,5 %list kasumi sihttaset on ületatud või selle lähedale jõutud suuremal osal vaatlusalusest perioodist. 2018., 2019. ja 2020. aastal teenis liidu tootmisharu kasumit vastavalt 11,3 %, 14,8 % ja 12,2 %. Siiski suurenesid kulud alates 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 5,5 %, samal ajal kui hinnad püsisid stabiilsena, mis vähendas kasumlikkust 6,6 %ni. See langes kokku ka dumpinguhinnaga impordi kasvuga 0,9 % turuosalt 2020. aastal 2,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (122) | Uuritud näitajatest nähtub, et dumpinguvastased meetmed olid saavutanud oma kavandatud eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju. Esialgsete meetmete kehtestamine 2017. aastal on tõepoolest võimaldanud liidu tootmisharul taastuda ja säilitada suur turuosa liidus ning teenida kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasumit. Liidu tootmisharu kasumlikkus langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski allapoole kasumi sihttaset dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu, mis takistas liidu tootmisharul tõsta oma hindu kooskõlas tootmiskulude suurenemisega. |
| --- | --- |

(122)

Uuritud näitajatest nähtub, et dumpinguvastased meetmed olid saavutanud oma kavandatud eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju. Esialgsete meetmete kehtestamine 2017. aastal on tõepoolest võimaldanud liidu tootmisharul taastuda ja säilitada suur turuosa liidus ning teenida kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasumit. Liidu tootmisharu kasumlikkus langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski allapoole kasumi sihttaset dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu, mis takistas liidu tootmisharul tõsta oma hindu kooskõlas tootmiskulude suurenemisega.

| (123) | Eespool toodut arvesse võttes oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kontrollitud liidu tootmisharu olukorrale avaldatud kahjustavat mõju. Olenemata sellest, kas see kahju juba kvalifitseeruks alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses oluliseks, otsustas komisjon analüüsida kahju kordumise tõenäosust. |
| --- | --- |

(123)

Eespool toodut arvesse võttes oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kontrollitud liidu tootmisharu olukorrale avaldatud kahjustavat mõju. Olenemata sellest, kas see kahju juba kvalifitseeruks alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses oluliseks, otsustas komisjon analüüsida kahju kordumise tõenäosust.

| (124) | Pärast avalikustamist väitis Hansol Paper, et liidu tootmisharu olukord ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjustatud. |
| --- | --- |

(124)

Pärast avalikustamist väitis Hansol Paper, et liidu tootmisharu olukord ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjustatud.

| (125) | Nagu on märgitud põhjenduses 83, kehtestas komisjon hinna allalöömise marginaaliks 13,7 %. Komisjon märkis põhjenduses 114 veel, et vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu investeeringud märkimisväärselt, langedes 80 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus palju väiksem kui esialgses uurimises kindlaks määratud 11,5 % sihtkasum. Kõik need probleemid osutavad liidu tootmisharu kahjustatud olukorrale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(125)

Nagu on märgitud põhjenduses 83, kehtestas komisjon hinna allalöömise marginaaliks 13,7 %. Komisjon märkis põhjenduses 114 veel, et vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu investeeringud märkimisväärselt, langedes 80 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus palju väiksem kui esialgses uurimises kindlaks määratud 11,5 % sihtkasum. Kõik need probleemid osutavad liidu tootmisharu kahjustatud olukorrale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (126) | Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (127) | Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: asjaomase riigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus ning võimaliku impordimahu ja impordihindade mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(127)

Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: asjaomase riigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus ning võimaliku impordimahu ja impordihindade mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (128) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 57–59, on asjaomase riigi eksportiv tootja suuteline oma tootmisvõimsust nii jagama, et soodustada kerge termopaberi tootmist. Hansol Paperi jätkusuutlikkuse aruandes märgiti tõepoolest paindlikku tootmisvõimsuse suurendamise võimalust, mis lubab toota erinevaid paberiliike sõltuvalt turuolukorrast. Lisaks – nagu on märgitud põhjenduses 59, on Korea tootmisvõimsus märkimisväärne, olles umbes kümme korda suurem kui riigi omamaine tarbimine ja ületades liidu tarbimist peaaegu kaks korda. |
| --- | --- |

(128)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 57–59, on asjaomase riigi eksportiv tootja suuteline oma tootmisvõimsust nii jagama, et soodustada kerge termopaberi tootmist. Hansol Paperi jätkusuutlikkuse aruandes märgiti tõepoolest paindlikku tootmisvõimsuse suurendamise võimalust, mis lubab toota erinevaid paberiliike sõltuvalt turuolukorrast. Lisaks – nagu on märgitud põhjenduses 59, on Korea tootmisvõimsus märkimisväärne, olles umbes kümme korda suurem kui riigi omamaine tarbimine ja ületades liidu tarbimist peaaegu kaks korda.

| (129) | Teiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 66, on liidu turg maailma suurim kerge termopaberi turg, moodustades ligikaudu 25 % ülemaailmsest tarbimisest. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 65, kehtestasid USA ametiasutused hiljuti vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastased meetmed, muutes selle suure turu Korea ekspordi jaoks vähem atraktiivseks. Lisaks müüdi seda ekspordiartiklit vaatlusaluse perioodi teatavatel perioodidel liidu turul USA turuga võrreldes kõrgemate hindadega. See muudab liidu turu atraktiivseks nii hinna kui ka juurdepääsetavuse poolest ning on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks kaasa dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise. |
| --- | --- |

(129)

Teiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 66, on liidu turg maailma suurim kerge termopaberi turg, moodustades ligikaudu 25 % ülemaailmsest tarbimisest. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 65, kehtestasid USA ametiasutused hiljuti vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastased meetmed, muutes selle suure turu Korea ekspordi jaoks vähem atraktiivseks. Lisaks müüdi seda ekspordiartiklit vaatlusaluse perioodi teatavatel perioodidel liidu turul USA turuga võrreldes kõrgemate hindadega. See muudab liidu turu atraktiivseks nii hinna kui ka juurdepääsetavuse poolest ning on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks kaasa dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise.

| (130) | Kolmandaks, nagu on näidatud tabelites 2 ja 3, on asjaomasest riigist pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil suurenenud, samal ajal kui impordihinnad on langenud. Impordihinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 83–85, näitas komisjoni tehtud hinna allalöömise analüüs tõepoolest, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli ilma tollimaksudeta hinna allalöömise marginaal 13,7 %. See näitab, et kui meetmetel lastakse aeguda, oleks Korea eksportijatel stiimul eksportida liitu kahjustava hinnatasemega. See tekitaks hinnasurvet liidu tootmisharule, mis kaotaks seejärel müügimahus ja/või oleks sunnitud alandama oma hinnataset, mis omakorda mõjutaks kasumlikkust. |
| --- | --- |

(130)

Kolmandaks, nagu on näidatud tabelites 2 ja 3, on asjaomasest riigist pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil suurenenud, samal ajal kui impordihinnad on langenud. Impordihinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 83–85, näitas komisjoni tehtud hinna allalöömise analüüs tõepoolest, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli ilma tollimaksudeta hinna allalöömise marginaal 13,7 %. See näitab, et kui meetmetel lastakse aeguda, oleks Korea eksportijatel stiimul eksportida liitu kahjustava hinnatasemega. See tekitaks hinnasurvet liidu tootmisharule, mis kaotaks seejärel müügimahus ja/või oleks sunnitud alandama oma hinnataset, mis omakorda mõjutaks kasumlikkust.

| (131) | Selle põhjal tehakse järeldus, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemine ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(131)

Selle põhjal tehakse järeldus, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemine ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (132) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(132)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (133) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(133)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (134) | Seda silmas pidades uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(134)

Seda silmas pidades uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (135) | Liidu tootmisharu koosneb viiest tootjast, mis asuvad kolmes liikmesriigis (Saksamaa, Hispaania ja Soome). Kõik viis tootjat toetasid aegumise läbivaatamist. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootmisharu koosneb viiest tootjast, mis asuvad kolmes liikmesriigis (Saksamaa, Hispaania ja Soome). Kõik viis tootjat toetasid aegumise läbivaatamist.

| (136) | Nagu on järeldatud põhjenduses 123, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kontrollitud liidu tootmisharu olukorrale avaldatud kahjustavat mõju. Nagu on järeldatud põhjenduses 130, ei suudaks liidu tootmisharu meetmete kaotamise järel hakkama saada, sest selle tulemusena suureneks dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt. Meetmete kehtetuks tunnistamine seaks seega ohtu tootmisharu pikaajalise majandusliku elujõulisuse. |
| --- | --- |

(136)

Nagu on järeldatud põhjenduses 123, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kontrollitud liidu tootmisharu olukorrale avaldatud kahjustavat mõju. Nagu on järeldatud põhjenduses 130, ei suudaks liidu tootmisharu meetmete kaotamise järel hakkama saada, sest selle tulemusena suureneks dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt. Meetmete kehtetuks tunnistamine seaks seega ohtu tootmisharu pikaajalise majandusliku elujõulisuse.

| (137) | Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks seetõttu liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks seetõttu liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (138) | Kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Sõltumatud importijad ja kasutajad ei teinud aga komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(138)

Kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Sõltumatud importijad ja kasutajad ei teinud aga komisjoniga koostööd.

| (139) | Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele ja/või importijatele negatiivset mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju. |
| --- | --- |

(139)

Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele ja/või importijatele negatiivset mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju.

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (140) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(140)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (141) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta, tuleks säilitada teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(141)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta, tuleks säilitada teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

| (142) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(142)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

| (143) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (33) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(143)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (33) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

33

Euroopa Liidu Teataja

| (144) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(144)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise teatava kerge termopaberi impordi suhtes, mis kaalub kuni 65 g/m2, vähemalt 20 cm laiustes rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) vähemalt 50 kg ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) vähemalt 40 cm („suured rullid“), aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; kaetud ühelt või mõlemalt poolt soojustundliku ainega; on kattekihiga või ilma selleta ning kuulub praegu CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 alla (TARICi koodid: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) ja on pärit Korea Vabariigist.

2.   Lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes kohaldatakse kindlasummalist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu fikseeritud summas 103,16 eurot netotonni kohta.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 2. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/763, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärineva kerge termopaberi impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 114, 3.5.2017, lk 3).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/593, millega kehtestatakse Hansol Groupile uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes ja muudetakse jääktollimaksu suurust (ELT L 79, 17.3.2023, lk 54).

5

(6)  
  ELT C 314, 6.8.2021, lk 9.

6

(7)  Teade Korea Vabariigist pärit teatava kerge termopaberi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 180, 3.5.2022, lk 4).

7

(8)  Taotluse punkt 10.3, lk 26–28.

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2596.

9

(10)  Vt näiteks Üldkohtu (teine koda) 17. märtsi 2015. aasta otsus kohtuasjas T-466/12, RFA International, LP vs. Euroopa Komisjon, punkt 68.

10

vs.

(11)  Üksikasju vt komisjoni 16. novembri 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/2005 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes, ELT L 310, 17.11.2016, lk 1) põhjendus 40.

11

(12)  Taotlus, punktid 99–101 (lk 23–24).

12

(13)  Laves Chemie Consulting: „Thermal Paper 2019-2024 World Market Study“, taotluse (t22.002094) 6. lisa.

13

(14)  Laves Chemie Consulting: „Thermal Paper 2019-2024 World Market Study“, taotluse 6. lisa, lk 19.

14

(15)  Küsimustiku vastuste avatud versioon: t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) ja t22.003616 (Mitshubishi).

15

(16)  Väljavõte on esitatud muu hulgas taotluse leheküljel 24.

16

(17)  Hansol Paperi 2022. aasta kolme esimest kvartalit hõlmava finantsaruande kohta vt https://dart.fss.or.kr/dsaf001/main.do?rcpNo=20221111000618 (korea keeles).

17

(18)  
  10. mail 2022 (t22.002756) viitas Hansol Paper iseendale kui peamisele kerge termopaberi eksportivale tootjale Koreas.

18

(19)  Äriühingu veebisait: http://www.donghwaind.co.kr.

19

(20)  Vt eespool joonealused märkused 16 ja 17.

20

(21)  Hansol Paperi 2022. aasta jätkusuutlikkuse aruanne on kättesaadav aadressil https://www.hansolpaper.co.kr/m/eng/management/data. Aruande lk 10 on märgitud: „Rajatises Janghang Mill ... on paindlik süsteem, mis võimaldab vastavalt turutingimustele toota spetsiaalsest materjalist paberit, näiteks kvaliteetset trükipaberit, termopaberit ja etiketipaberit ... Rajatises Shintanjin Mill ... on paindlik süsteem trüki- ja termopaberi tootmiseks ...“.

21

(22)  Laves Chemie Consulting: „Thermal Paper 2019–2024 World Market Study“, taotluse 6. lisa, tabelist „Pakkumise ja nõudluse tasakaal tonnides“ (lk 22) ilmneb, et termopaberi tarbimine Koreas ulatus 2019. aastal 60 000 tonnini. Küsimustiku vastuste avatud versioon: t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) ja t22.003616 (Mitshubishi), mille järgi hinnanguline aastane kerge termopaberi tarbimine Koreas on 37 200 tonni.

22

(23)  Hansol Paperi vastused küsimustikule (t22.003569), tabel C.2 (müügikogus).

23

(24)  Samas.

24

(25)  Taotluse 6. lisa, lk 21 („Korea ekspordib 78 % toodangust Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse ning samuti teistesse Aasia riikidesse. ...“).

25

(26)  Hansol Paperi vastused küsimustikule (t22.003569), toimiku „R768 Tables K-L-M (HAI) – OPEN.pdf“ tabelid K.3, mille alusel vähenes Hansol America uurimisaluse toote käive vaatlusalusel perioodil 13 %, samas kui müügimaht suurenes 2 %. Tuleb märkida, et USA statistikaameti (US Census Bureau) andmete kohaselt langes Korea termopaberi hind 2 223 USA dollarilt tonni kohta 2018. aastal 1 645 USA dollarile tonni kohta 2020. aastal (vt impordistatistikat USA Väliskaubandusameti (International Trade Administration) veebisaidil: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

26

(27)  Vt USA Väliskaubandusameti ametlik veebisait: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea.

27

(28)  Taotluse 6. lisa tabelid „Tarbimine klasside ja geograafiliste piirkondade kaupa 2020. aastal“, „Tarbimine tonnides geograafiliste piirkondade kaupa 2022.–2024. aastal“ ning „Tarbimine klasside ja geograafiliste piirkondade kaupa 2024. aastal“.

28

(29)  Hansol Paperi vastused küsimustikule (t22.003569), toimiku „R768 Tables K-L-M (HEB) – OPEN.pdf“ tabelid K.3.

29

(30)  Taotluse 6. lisa, lk 21 („Korea ekspordib 78 % toodangust peamiselt Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse ning samuti teistesse Aasia riikidesse. (...) Kesk- ja Lõuna-Ameerika eksport on tähtsusetu. Import (Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse) moodustab 50 % tarbimisest; peamiselt imporditakse Euroopast, Põhja-Ameerikast, Hiinast ja Koreast. Muud maailma riigid hõlmavad selles kontekstis Aasia (v.a Hiina, Jaapan, Korea), Aafrika ja Australaasia. Eksport (muudest maailma riikidest) on tähtsusetu, kuid muud maailma riigid impordivad 80 % tarbimisest peamiselt Koreast, Hiinast ja Euroopast ...“).

30

(31)  USA statistikaameti (US Census Bureau) andmete kohaselt ulatus Koreast pärit termopaberi import 2020. aastal 54 337 tonnini (vt impordistatistikat USA Väliskaubandusameti (International Trade Administration) veebisaidil: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

31

(32)  Allikas: taotluse esitaja vastused küsimustikule ja valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku individuaalsed kontrollitud vastused.

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

33

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/98

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1331,

29. juuni 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta, (2) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

1.   TAUST

TAUST

| (1) | Liit rakendab teatavate terasetoodete impordi suhtes kaitsemeedet vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/159 (3). Meede seisneb tariifikvoodis ja selle kohaselt on import varasematel kaubavoogudel põhineva kvoodi ulatuses tollimaksuvaba. Tollimaksuvaba kvooti kohaldatakse liidu territooriumile saabuva impordi suhtes. Kui import ületab kvooti, rakendub 25 % kaitsetollimaks. |
| --- | --- |

(1)

Liit rakendab teatavate terasetoodete impordi suhtes kaitsemeedet vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/159 (3). Meede seisneb tariifikvoodis ja selle kohaselt on import varasematel kaubavoogudel põhineva kvoodi ulatuses tollimaksuvaba. Tollimaksuvaba kvooti kohaldatakse liidu territooriumile saabuva impordi suhtes. Kui import ületab kvooti, rakendub 25 % kaitsetollimaks.

3

| (2) | Määrusega (EL) 2023/1321 (4) muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/2170, (5) mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2023/1321 (4) muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/2170, (5) mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist.

4

5

| (3) | Selle muudatuse tulemusena võib määruse (EL) 2020/2170 1. lisas loetletud, kaitsemeetme alla kuuluvaid, Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otseveoga Põhja-Iirimaale toodavaid legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaate (6) (kategooria 7) ning rauast või legeerimata terasest nurki, stantse ja profiile (7) (kategooria 17) kohelda vastavalt liidu tariifikvootidele, kui kõnealune kaup lubatakse Põhja-Iirimaa territooriumil vabasse ringlusse. |
| --- | --- |

(3)

Selle muudatuse tulemusena võib määruse (EL) 2020/2170 1. lisas loetletud, kaitsemeetme alla kuuluvaid, Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otseveoga Põhja-Iirimaale toodavaid legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaate (6) (kategooria 7) ning rauast või legeerimata terasest nurki, stantse ja profiile (7) (kategooria 17) kohelda vastavalt liidu tariifikvootidele, kui kõnealune kaup lubatakse Põhja-Iirimaa territooriumil vabasse ringlusse.

6

7

2.   MENETLUS

MENETLUS

| (4) | Komisjon avaldas 30. märtsil 2023Euroopa Liidu Teatajas teate selle kohta, et pärast määruse (EL) 2020/2170 muutmist tuleb tal muuta ka ELi kaitsemeetmete määrust ja kehtestada uus tariifikvoot kitsalt Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otse Põhja-Iirimaale saadetud, määruse (EL) 2023/1321 lisas loetletud tootekategooriatele. See võimaldaks nendesse kategooriatesse kuuluvaid, Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otse Põhja-Iirimaale saadetavaid tooteid tuua Põhja-Iirimaale eraldatud kvoodi piires tollimaksuvabalt. Kvoodi täitumisel rakenduks 25 % kaitsetollimaks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada teate sisu kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon avaldas 30. märtsil 2023Euroopa Liidu Teatajas teate selle kohta, et pärast määruse (EL) 2020/2170 muutmist tuleb tal muuta ka ELi kaitsemeetmete määrust ja kehtestada uus tariifikvoot kitsalt Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otse Põhja-Iirimaale saadetud, määruse (EL) 2023/1321 lisas loetletud tootekategooriatele. See võimaldaks nendesse kategooriatesse kuuluvaid, Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otse Põhja-Iirimaale saadetavaid tooteid tuua Põhja-Iirimaale eraldatud kvoodi piires tollimaksuvabalt. Kvoodi täitumisel rakenduks 25 % kaitsetollimaks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada teate sisu kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

| (5) | Selleks et välja arvutada Põhja-Iirimaa eriolukorrale vastavad tariifikvoodid, mille puhul toodete Ühendkuningriigi teistest osadest otse Põhja-Iirimaale saatmine on majanduslikult mõttekas vastavalt määrusele (EL) 2023/1321, analüüsis komisjon kättesaadavat statistikat (8) ja selgitas välja Ühendkuningriigi teistest osadest Põhja-Iirimaale saadetavad tootekogused. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et välja arvutada Põhja-Iirimaa eriolukorrale vastavad tariifikvoodid, mille puhul toodete Ühendkuningriigi teistest osadest otse Põhja-Iirimaale saatmine on majanduslikult mõttekas vastavalt määrusele (EL) 2023/1321, analüüsis komisjon kättesaadavat statistikat (8) ja selgitas välja Ühendkuningriigi teistest osadest Põhja-Iirimaale saadetavad tootekogused.

8

| (6) | Käesoleva määrusega kehtestatud tariifikvoote kasutatakse ainult Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otseveoga Põhja-Iirimaale toodavate, Põhja-Iirimaa territooriumil vabasse ringlusse lubatavate, määruse (EL) 2023/1321 lisas loetletud kaupade puhul. Seega ei mõjuta need uued tariifikvoodid kolmandatele riikidele eraldatud, liidu territooriumi suhtes kehtivate tariifikvootide jaotust ega mahtu. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega kehtestatud tariifikvoote kasutatakse ainult Ühendkuningriigist pärit ja selle teistest osadest otseveoga Põhja-Iirimaale toodavate, Põhja-Iirimaa territooriumil vabasse ringlusse lubatavate, määruse (EL) 2023/1321 lisas loetletud kaupade puhul. Seega ei mõjuta need uued tariifikvoodid kolmandatele riikidele eraldatud, liidu territooriumi suhtes kehtivate tariifikvootide jaotust ega mahtu.

Huvitatud isikute märkused

Huvitatud isikute märkused

| (7) | Algatamisteates anti huvitatud isikutele võimalus esitada ettenähtud tähtaja jooksul märkusi. Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates anti huvitatud isikutele võimalus esitada ettenähtud tähtaja jooksul märkusi. Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/159 IV lisa jaotises IV.1 „Tariifikvootide mahud“ esitatud tabeli 7. ja 17. osa muudetakse järgmiselt:

| Tootenumber | Tootekategooria | CN-koodid | Jaotus riigiti (vajaduse korral) | 5. aasta | 6. aasta | Lisatollimaksumäär | Järjekorranumber |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022–30.9.2022 | 1.10.2022–31.12.2022 | 1.1.2023–31.3.2023 | 1.4.2023–30.6.2023 | 1.7.2023–30.9.2023 | 1.10.2023–31.12.2023 | 1.1.2024–31.3.2024 | 1.4.2024–30.6.2024 |
| Tariifikvootide maht (netotonnides) | Tariifikvootide maht (netotonnides) |
| „7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | Ukraina | 270 017,57 | 270 017,57 | 264 147,62 | 267 082,59 | 280 051,01 | 280 051,01 | 277 006,97 | 277 006,97 | 25  % | 09.8836 |
| Muud riigid | 554 571,27 | 554 571,27 | 542 515,37 | 548 543,32 | 575 178,29 | 575 178,29 | 568 926,35 | 568 926,35 | 25  % | (9) |
| Ühendkuningriik (teistest Ühendkuningriigi osadest Põhja-Iirimaale) | - | - | - | - | 5 231,58 | 5 231,58 | 5 174,72 | 5 174,72 | 25  % | 09.8498“ |
| „17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 30 113,25 | 30 113,25 | 29 458,61 | 29 785,93 | 31 232,21 | 31 232,21 | 30 892,73 | 30 892,73 | 25  % | 09.8891 |
| Muud riigid | 64 947,85 | 64 947,85 | 63 535,94 | 64 241,90 | 67 361,21 | 67 361,21 | 66 629,03 | 66 629,03 | 25  % | (18) |
| Ühendkuningriik (teistest Ühendkuningriigi osadest Põhja-Iirimaale) | - | - | - | - | 14 061,23 | 14 061,23 | 13 908,39 | 13 908,39 | 25  % | 09.8499“ |

Tootenumber

Tootekategooria

CN-koodid

Jaotus riigiti (vajaduse korral)

5. aasta

6. aasta

Lisatollimaksumäär

Järjekorranumber

1.7.2022–30.9.2022

1.10.2022–31.12.2022

1.1.2023–31.3.2023

1.4.2023–30.6.2023

1.7.2023–30.9.2023

1.10.2023–31.12.2023

1.1.2024–31.3.2024

1.4.2024–30.6.2024

Tariifikvootide maht (netotonnides)

Tariifikvootide maht (netotonnides)

„7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Ukraina

270 017,57

270 017,57

264 147,62

267 082,59

280 051,01

280 051,01

277 006,97

277 006,97

25  %

09.8836

Muud riigid

554 571,27

554 571,27

542 515,37

548 543,32

575 178,29

575 178,29

568 926,35

568 926,35

25  %

(9)

Ühendkuningriik (teistest Ühendkuningriigi osadest Põhja-Iirimaale)

-

-

-

-

5 231,58

5 231,58

5 174,72

5 174,72

25  %

09.8498“

„17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

30 113,25

30 113,25

29 458,61

29 785,93

31 232,21

31 232,21

30 892,73

30 892,73

25  %

09.8891

Muud riigid

64 947,85

64 947,85

63 535,94

64 241,90

67 361,21

67 361,21

66 629,03

66 629,03

25  %

(18)

Ühendkuningriik (teistest Ühendkuningriigi osadest Põhja-Iirimaale)

-

-

-

-

14 061,23

14 061,23

13 908,39

13 908,39

25  %

09.8499“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 16) (edaspidi „ELi kaitsemeetmete määrus“).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

2

(3)  Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määrus (EL) 2023/1321, millega muudetakse määrust (EL) 2020/2170 seoses liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamisega teatavate Põhja Iirimaale saadetud terasetoodete suhtes (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2170, mis käsitleb liidu tariifikvootide ja muude impordikvootide kohaldamist (ELT L 432, 21.12.2020, lk 1).

5

(6)  CN-koodid (teadmiseks): 7208 51 20, 7208 51 91, 7208 51 98, 7208 52 91, 7208 90 20, 7208 90 80, 7210 90 30, 7225 40 12, 7225 40 40, 7225 40 60, 7225 99 00.

6

(7)  CN-koodid (teadmiseks): 7216 31 10, 7216 31 90, 7216 32 11, 7216 32 19, 7216 32 91, 7216 32 99, 7216 33 10, 7216 33 90.

7

(8)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558)) artiklite 55 ja 56 alusel loodud elektroonilisest süsteemist kättesaadavad andmed.

8

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/102 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/102

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1332,

29. juuni 2023,

milles käsitletakse Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist (loa hoidja: Roal Oy) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 902/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 902/2009 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ensüümpreparaati võõrutatud põrsaste, broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 902/2009 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ensüümpreparaati võõrutatud põrsaste, broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada luba kasutada Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaati broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste söödalisandina kategoorias „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühmas „seedimist soodustavad ained“. Preparaat on kättesaadav tahkel ja vedelal kujul. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada luba kasutada Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaati broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste söödalisandina kategoorias „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühmas „seedimist soodustavad ained“. Preparaat on kättesaadav tahkel ja vedelal kujul. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. oktoobri 2019. aasta (3) ja 27. jaanuari 2021. aasta (4) arvamustes järeldusele, et preparaat on broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste ning tarbijate ja keskkonna jaoks ohutu. Toiduohutusamet leidis, et preparaat ei ole nahka ärritav ning katsetatud vedelik ei ole silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et selle söödalisandi kõiki vorme tuleks käsitada võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. oktoobri 2019. aasta (3) ja 27. jaanuari 2021. aasta (4) arvamustes järeldusele, et preparaat on broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite ja võõrutatud põrsaste ning tarbijate ja keskkonna jaoks ohutu. Toiduohutusamet leidis, et preparaat ei ole nahka ärritav ning katsetatud vedelik ei ole silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et selle söödalisandi kõiki vorme tuleks käsitada võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Kõnealuse preparaadi hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seega tuleks kõnealuse söödalisandi kasutusloa kehtivust pikendada vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse preparaadi hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seega tuleks kõnealuse söödalisandi kasutusloa kehtivust pikendada vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.

| (6) | Asjaomase preparaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 902/2009 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomase preparaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 902/2009 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse preparaadi kasutusloa tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse preparaadi kasutusloa tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa kehtivuse pikendamine

Lisas nimetatud ning söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“ kuuluva preparaadi kasutamise luba pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaati ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. jaanuari 2024 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lõikes 1 osutatud preparaati sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. juulit 2024 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 902/2009 kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 902/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 28. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 902/2009 Trichoderma reesei (CBS 114044) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi lubamise kohta võõrutatud põrsaste, broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa omanik Roal Oy) (ELT L 256, 29.9.2009, lk 23).

2

Trichoderma reesei

(3)  EFSA Journal 2019;17(11):5880

3

(4)  EFSA Journal 2021;19(3):6458

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a8i | Roal Oy | Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Söödalisandi koostis


  Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:
  tahkel kujul: 160 000 BXU (1)/g
  vedelal kujul: 160 000 BXU/g

  Toimeaine kirjeldus


  Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

  Analüüsimeetod
   (2)

  Söödalisandis ja eelsegus leiduva toimeaine kirjeldus: redutseerivate suhkrute meetod endo-1,4-β-ksülanaasi määramiseks, milles redutseerivate suhkrute saagise määramiseks kasutatakse dinitrosalitsüülhappe kolorimeetrilist reaktsiooni nende suhkrutega pH 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures.
  Segasöödas leiduva toimeaine kirjeldus: kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist ensüümi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga. | Broilerkanad ja munakanad | – | 8 000 BXU | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a8i

Roal Oy

Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Söödalisandi koostis

Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul: 160 000 BXU (1)/g

vedelal kujul: 160 000 BXU/g

Toimeaine kirjeldus

Trichoderma reesei CBS 114044 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Analüüsimeetod
   (2)

Söödalisandis ja eelsegus leiduva toimeaine kirjeldus: redutseerivate suhkrute meetod endo-1,4-β-ksülanaasi määramiseks, milles redutseerivate suhkrute saagise määramiseks kasutatakse dinitrosalitsüülhappe kolorimeetrilist reaktsiooni nende suhkrutega pH 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures.

Segasöödas leiduva toimeaine kirjeldus: kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist ensüümi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga.

Broilerkanad ja munakanad

–

8 000 BXU

–

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiselundite, naha ja silmade kaitsevahendeid tahkete vormide puhul ning hingamiselundite kaitsevahendeid vedelike puhul. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiselundite, naha ja silmade kaitsevahendeid tahkete vormide puhul ning hingamiselundite kaitsevahendeid vedelike puhul.

20. juuli 2033

Broilerkalkunid ja aretuskalkunid

16 000 BXU

Põrsad (võõrutatud)

24 000 BXU

---

(1)  1 BXU on ensüümi hulk, mis pH 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist ühe nanomooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalentides) sekundis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/106

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1333,

29. juuni 2023,

milles käsitletakse loa andmist Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade ja võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa hoidja: DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1811/2005 ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1259/2004

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) tähtajatu luba Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) (varem taksonoomiliselt nimetatud kui Aspergillus aculeatus) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade söödalisandina ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1811/2005 (4) võõrutatud põrsaste söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see preparaat seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) tähtajatu luba Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) (varem taksonoomiliselt nimetatud kui Aspergillus aculeatus) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade söödalisandina ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1811/2005 (4) võõrutatud põrsaste söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see preparaat seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade ja võõrutatud põrsaste söödalisandina. Taotleja palus klassifitseerida kõnealune söödalisand söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade ja võõrutatud põrsaste söödalisandina. Taotleja palus klassifitseerida kõnealune söödalisand söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. novembri 2022. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda asjaomane preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Hinnates kasutajate ohutust preparaadi käitlemisel, ei saanud toiduohutusamet lõppkoostisi käsitlevate andmete puudumise tõttu teha järeldust selle kohta, kas söödalisand võib olla silmi või nahka ärritav või nahka sensibiliseeriv, kuid leidis, et söödalisand on hingamiselundite sensibilisaator toimeaine valguliste omaduste tõttu. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand on broilerkanade ja võõrutatud põrsaste zootehnilise lisandina tõhus soovituslikus minimaalses koguses 10 FBGd sööda kg kohta. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. novembri 2022. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda asjaomane preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Hinnates kasutajate ohutust preparaadi käitlemisel, ei saanud toiduohutusamet lõppkoostisi käsitlevate andmete puudumise tõttu teha järeldust selle kohta, kas söödalisand võib olla silmi või nahka ärritav või nahka sensibiliseeriv, kuid leidis, et söödalisand on hingamiselundite sensibilisaator toimeaine valguliste omaduste tõttu. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand on broilerkanade ja võõrutatud põrsaste zootehnilise lisandina tõhus soovituslikus minimaalses koguses 10 FBGd sööda kg kohta. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Kõnealuse söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.

| (6) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse preparaadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loast tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse preparaadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loast tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Kuna Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati lubatakse kasutada söödalisandina, tuleks määrust (EÜ) nr 1811/2005 muuta ja määrus (EÜ) nr 1259/2004 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati lubatakse kasutada söödalisandina, tuleks määrust (EÜ) nr 1811/2005 muuta ja määrus (EÜ) nr 1259/2004 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1811/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1811/2005 artikkel 1 ja I lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1259/2004 kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1259/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Üleminekumeetmed

1.   Lisas kirjeldatud preparaati ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. jaanuari 2024 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas kirjeldatud preparaati sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. juulit 2024 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1259/2004, mis käsitleb alalise loa andmist teatavate juba söödas kasutamiseks lubatud söödalisandite jaoks (ELT L 239, 9.7.2004, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 4. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1811/2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise ajutist ja alalist lubamist ning juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist (ELT L 291, 5.11.2005, lk 12).

4

(5)  EFSA Journal 2023;21(1):7703.

5

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus aktiivsusühikutes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1603 | DSM Nutritional products Ltd., keda esindab DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o. | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6 | Söödalisandi koostis



  Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat aktiivsusega vähemalt:
  Kaetud kujul: 50 FBG (1)/g.
  Vedelikuna: 120 FBG/mL


  Toimeaine kirjeldus



  Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaas


  Analüüsimeetod

   (2)

  1,3(4)-beeta-glükanaasi aktiivsuse määramine söödalisandis: kolorimeetriline meetod dinitrosalitsüülhappe (DNSA) abil saadud värvunud ühendi kvantitatiivseks määramiseks, mis põhineb β-glükaani ensümaatilisel hüdrolüüsil pH 5,0 ja temperatuuri 50 °C juures.
  1,3(4)-beeta-glükanaasi aktiivsuse määramine eelsegudes ja segasöödas: kolorimeetriline meetod vesilahustuvate värvunud fragmentide sisalduse kvantitatiivseks määramiseks, mis põhineb odra ristseotud asoglükaani ensümaatilisel hüdrolüüsil pH 4,5 ja temperatuuri 50 °C juures. | Broilerkanad
  Võõrutatud põrsad | – | 10 FBG | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus aktiivsusühikutes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1603

DSM Nutritional products Ltd., keda esindab DSM Nutritional Products Sp. Z.o.o.

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas EC 3.2.1.6

Söödalisandi koostis

Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat aktiivsusega vähemalt:

Kaetud kujul: 50 FBG (1)/g.

Vedelikuna: 120 FBG/mL

Toimeaine kirjeldus

Aspergillus fijiensis’e (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-beeta-glükanaas

Analüüsimeetod

   (2)

1,3(4)-beeta-glükanaasi aktiivsuse määramine söödalisandis: kolorimeetriline meetod dinitrosalitsüülhappe (DNSA) abil saadud värvunud ühendi kvantitatiivseks määramiseks, mis põhineb β-glükaani ensümaatilisel hüdrolüüsil pH 5,0 ja temperatuuri 50 °C juures.

1,3(4)-beeta-glükanaasi aktiivsuse määramine eelsegudes ja segasöödas: kolorimeetriline meetod vesilahustuvate värvunud fragmentide sisalduse kvantitatiivseks määramiseks, mis põhineb odra ristseotud asoglükaani ensümaatilisel hüdrolüüsil pH 4,5 ja temperatuuri 50 °C juures.

Broilerkanad

Võõrutatud põrsad

–

10 FBG

–

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid hingamiselundite, silmade ja naha kaitsmiseks. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid hingamiselundite, silmade ja naha kaitsmiseks.

20. juuli 2033

---

(1)  Üks glükanaasiühik (FBG) vastab ensüümi kogusele, mis standardtingimustes (pH 5,0 ja 30 °C) vabastab glükoosi või muid redutseerivaid süsivesikuid kiirusega, mis vastab 1 μmol glükoosile minutis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/111

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1334,

29. juuni 2023,

milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 349/2010

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni määrusega (EL) nr 349/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaati kõigi loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EL) nr 349/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaati kõigi loomaliikide söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise luba ning palutakse klassifitseerida see söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“. Taotlus sisaldas ettepanekut muuta kehtiva loa tingimusi, mille sisuks on mineraalõli eemaldamine söödalisandist, mida tuleb seetõttu käsitada ainena ja mitte enam preparaadina. Lisaks on vähesel määral muudetud vase miinimumsisaldust söödalisandis. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise luba ning palutakse klassifitseerida see söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“. Taotlus sisaldas ettepanekut muuta kehtiva loa tingimusi, mille sisuks on mineraalõli eemaldamine söödalisandist, mida tuleb seetõttu käsitada ainena ja mitte enam preparaadina. Lisaks on vähesel määral muudetud vase miinimumsisaldust söödalisandis. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja on esitanud tõendid selle kohta, et söödalisandi uus koostis on praegu lubatud kasutustingimustel kõikidele loomaliikidele, tarbijatele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning nahka sensibiliseerivaks, samas kui hingamiselundite sensibiliseerimise ohtu peetakse väikeseks. Toiduohutusamet märkis, et esialgse loa tingimuste kavandatav muutmine ei mõjuta söödalisandi tõhusust. Toiduohutusamet arvas lõpuks ka, et turustusjärgse järelevalve erinõudeid ei ole vaja. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja on esitanud tõendid selle kohta, et söödalisandi uus koostis on praegu lubatud kasutustingimustel kõikidele loomaliikidele, tarbijatele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning nahka sensibiliseerivaks, samas kui hingamiselundite sensibiliseerimise ohtu peetakse väikeseks. Toiduohutusamet märkis, et esialgse loa tingimuste kavandatav muutmine ei mõjuta söödalisandi tõhusust. Toiduohutusamet arvas lõpuks ka, et turustusjärgse järelevalve erinõudeid ei ole vaja.

| (5) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 378/2005 (4) artikli 5 lõike 4 punktiga c leidis määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabor, et eelmise hindamise järeldused ja soovitused kehtivad ning need on kohaldatavad käesoleva taotluse puhul. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 378/2005 (4) artikli 5 lõike 4 punktiga c leidis määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabor, et eelmise hindamise järeldused ja soovitused kehtivad ning need on kohaldatavad käesoleva taotluse puhul.

| (6) | Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks kõnealuse söödalisandi kasutusloa kehtivust pikendada. Komisjon leiab ka, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et ennetada kahjulikku mõju söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(6)

Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks kõnealuse söödalisandi kasutusloa kehtivust pikendada. Komisjon leiab ka, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et ennetada kahjulikku mõju söödalisandi kasutajate tervisele.

| (7) | Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrus (EL) nr 349/2010 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrus (EL) nr 349/2010 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Kuna ohutusnõuded ei nõua metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane ette näha üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid valmistuda loa pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks seoses söödalisandi koostisega, kuhu kuulub nüüd üks aine, ja söödalisandi identifitseerimisnumbri hilisema muutmisega. |
| --- | --- |

(8)

Kuna ohutusnõuded ei nõua metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane ette näha üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid valmistuda loa pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks seoses söödalisandi koostisega, kuhu kuulub nüüd üks aine, ja söödalisandi identifitseerimisnumbri hilisema muutmisega.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa kehtivuse pikendamine

Lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“, kuuluva aine loa kehtivust pikendatakse kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr 349/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

1.   Lisas kirjeldatud söödalisandit ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. jaanuari 2024 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas kirjeldatud söödalisandit sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. juulit 2024 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3.   Lisas kirjeldatud söödalisandit sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 20. juulit 2025 kooskõlas enne 20. juulit 2023 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud mittetoiduloomadele.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 23. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 349/2010, milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaadi kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 104, 24.4.2010, lk 31).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(5):6618

3

(4)  Komisjoni 4. märtsi 2005. aasta määrus (EÜ) nr 378/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta seoses ühenduse tugilabori ülesannete ja kohustustega söödalisandite loataotluste puhul (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8.)

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elemendi Cu sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| 3b410i | Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat | Söödalisandi koostis

  Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat, mis sisaldab vähemalt 16 % vaske ja vähemalt 78 % (2-hüdroksü-4-metüültio) butaanhapet
  Maksimaalne niklisisaldus: 20 ppm
  Tahkis | Kõik loomaliigid | - | - | Veised:






  — | veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Elemendi Cu sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b410i

Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat

Söödalisandi koostis

Metioniini hüdroksüanaloogi vaskkelaat, mis sisaldab vähemalt 16 % vaske ja vähemalt 78 % (2-hüdroksü-4-metüültio) butaanhapet

Maksimaalne niklisisaldus: 20 ppm

Tahkis

Kõik loomaliigid

-

-

Veised:

—

veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku);

| — | muud veised: 30 (kokku); |
| --- | --- |

—

muud veised: 30 (kokku);

Lambad: 15 (kokku)

Kitsed: 35 (kokku)

Põrsad:

| — | piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku); |
| --- | --- |

—

piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku);

| — | põrsad alates viienda kuni kaheksanda nädala möödumiseni võõrutamisest: 100 (kokku); |
| --- | --- |

—

põrsad alates viienda kuni kaheksanda nädala möödumiseni võõrutamisest: 100 (kokku);

Koorikloomad: 50 (kokku)

Muud loomad: 25 (kokku)

| 1. | Lisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Lisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid hingamiselundite, silmade ja naha kaitsmiseks. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid hingamiselundite, silmade ja naha kaitsmiseks.

| 3. | Märgisel esitatakse järgmine teave:






  — | lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: „Vase sisaldus selles söödas võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Märgisel esitatakse järgmine teave:

—

lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: „Vase sisaldus selles söödas võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“;

| — | mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: „Vase sisaldus selles söödas võib kõrge molübdeeni- või väävlisisaldusega karjamaadel söövatel veistel põhjustada vasepuudust.“ |
| --- | --- |

—

mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: „Vase sisaldus selles söödas võib kõrge molübdeeni- või väävlisisaldusega karjamaadel söövatel veistel põhjustada vasepuudust.“

20. juuli 2033

Toimeainete kirjeldus

Keemiline valem: vaskbis(-2-hüdroksü-4-metüültio)butanoaat:

Cu(CH3S(CH2)2-CH(OH)-COO)2

CASi nr: 292140-30-8

Analüüsimeetodid
   (1)

Metioniini hüdroksüanaloogi sisalduse määramine söödalisandis: titrimeetria, redoksreaktsioonile järgnev potentsiomeetriline tiitrimine.

Vase üldsisalduse määramine söödalisandis:

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869). |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869).

Vase üldsisalduse määramine eelsegus:

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869) või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869) või

| — | induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053).

Vase üldsisalduse määramine segasöödas:

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 IV lisa C osa või ISO 6869) või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 IV lisa C osa või ISO 6869) või

| — | induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053).

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

OTSUSED

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/116

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1335,

27. juuni 2023,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel, (1) eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2018. aasta rakendusotsust (EL) 2018/1696 määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni tööeeskirjade kohta (2),

võttes arvesse nõukogu 17. jaanuari 2023. aasta otsust (EL) 2023/133, millega määratakse ametisse määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni liikmed (3),

võttes arvesse põhjendatud arvamusi ja valikukomisjoni koostatud kandidaatide pingerida

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Prokuratuur asutati määrusega (EL) 2017/1939. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Prokuratuur asutati määrusega (EL) 2017/1939.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artiklile 12 teostavad Euroopa prokurörid järelevalvet uurimiste ja süüdistuste esitamise üle. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artiklile 12 teostavad Euroopa prokurörid järelevalvet uurimiste ja süüdistuste esitamise üle.

| (3) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1117 (4) kolmeks aastaks ametisse nimetatud kaheksa Euroopa prokuröri volitused lõpevad 28. juulil 2023. Selleks et tagada Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi, mis koosneb Euroopa peaprokurörist ja ühest Euroopa prokurörist iga osaleva liikmesriigi kohta, pidev toimimine, on vaja, et nõukogu nimetaks ametisse kaheksa Euroopa prokuröri ametikohtadele, mis vabanevad alates 29. juulist 2023. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1117 (4) kolmeks aastaks ametisse nimetatud kaheksa Euroopa prokuröri volitused lõpevad 28. juulil 2023. Selleks et tagada Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi, mis koosneb Euroopa peaprokurörist ja ühest Euroopa prokurörist iga osaleva liikmesriigi kohta, pidev toimimine, on vaja, et nõukogu nimetaks ametisse kaheksa Euroopa prokuröri ametikohtadele, mis vabanevad alates 29. juulist 2023.

| (4) | Rakendusotsuses (EL) 2018/1696 on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni tööeeskirjad (edaspidi „valikukomisjoni tööeeskirjad“). |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsuses (EL) 2018/1696 on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni tööeeskirjad (edaspidi „valikukomisjoni tööeeskirjad“).

| (5) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 1 esitab iga osalev liikmesriik Euroopa prokuröri ametikohale kolm kandidaati isikute hulgast, kes on asjaomase liikmesriigi prokuratuuri või kohtusüsteemi tegevliikmed, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, ning kellel on oma liikmesriigis kõrgesse prokuratuuri- või kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon ja asjakohane praktiline kogemus liikmesriikide õigussüsteemide, finantsuurimiste ja kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 1 esitab iga osalev liikmesriik Euroopa prokuröri ametikohale kolm kandidaati isikute hulgast, kes on asjaomase liikmesriigi prokuratuuri või kohtusüsteemi tegevliikmed, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, ning kellel on oma liikmesriigis kõrgesse prokuratuuri- või kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon ja asjakohane praktiline kogemus liikmesriikide õigussüsteemide, finantsuurimiste ja kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö valdkonnas.

| (6) | Kreeka, Itaalia, Küpros, Leedu ja Austria esitasid kandidaadid 29. juulist 2023 vabanevatele ametikohtadele. |
| --- | --- |

(6)

Kreeka, Itaalia, Küpros, Leedu ja Austria esitasid kandidaadid 29. juulist 2023 vabanevatele ametikohtadele.

| (7) | Valikukomisjon koostas põhjendatud arvamused ja määras asukoha pingereas igale liikmesriigi esitatud kandidaadile, kes vastas määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning esitas need nõukogule, kes sai need kätte 2. mail 2023. |
| --- | --- |

(7)

Valikukomisjon koostas põhjendatud arvamused ja määras asukoha pingereas igale liikmesriigi esitatud kandidaadile, kes vastas määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning esitas need nõukogule, kes sai need kätte 2. mail 2023.

| (8) | Valikukomisjoni tööeeskirjade reegli VII punkti 2 neljanda lõigu kohaselt koostas valikukomisjon kandidaatide kvalifikatsiooni ja kogemuste alusel kandidaatide pingerea. Pingerida kajastab valikukomisjoni eelistusi ja see ei ole nõukogule siduv. |
| --- | --- |

(8)

Valikukomisjoni tööeeskirjade reegli VII punkti 2 neljanda lõigu kohaselt koostas valikukomisjon kandidaatide kvalifikatsiooni ja kogemuste alusel kandidaatide pingerea. Pingerida kajastab valikukomisjoni eelistusi ja see ei ole nõukogule siduv.

| (9) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 2 valib nõukogu pärast valikukomisjoni põhjendatud arvamuste saamist välja ja nimetab ametisse ühe kandidaadi kõnealuse osaleva liikmesriigi Euroopa prokuröri ametikohale. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 2 valib nõukogu pärast valikukomisjoni põhjendatud arvamuste saamist välja ja nimetab ametisse ühe kandidaadi kõnealuse osaleva liikmesriigi Euroopa prokuröri ametikohale.

| (10) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 3 valib ja nimetab nõukogu lihthäälteenamusega ametisse Euroopa prokurörid kuueaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 3 valib ja nimetab nõukogu lihthäälteenamusega ametisse Euroopa prokurörid kuueaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada.

| (11) | Nõukogu hindas kandidaatide teeneid, võttes arvesse valikukomisjoni esitatud põhjendatud arvamusi. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu hindas kandidaatide teeneid, võttes arvesse valikukomisjoni esitatud põhjendatud arvamusi.

| (12) | Mis puudutab Küprose esitatud kandidaatide kohta käivat põhjendatud arvamust, siis valikukomisjoni põhjendustest tuleb piisavalt esile, et asjaomase liikmesriigi erandlikku olukorda arvesse võttes on kõnealusel liikmesriigil objektiivselt võimatu leida veel nõuetele vastavaid kandidaate mõistliku aja jooksul, hoolimata sellest, et see liikmesriik on teinud selleks kõik vajalikud jõupingutused. Sellest tulenevalt on täidetud valikukomisjoni tööeeskirjade reegli VII punkti 2 kolmanda lõigu tingimused. Eespool nimetatud erandlikku olukorda arvesse võttes leidis nõukogu, et Küprose esitatud kandidaatide kohta käiva põhjendatud arvamuse alusel on võimalik valida piisava hulga sobivate kandidaatide seast ja kuna iga järgneva viivitusega Euroopa prokuröride ametisse nimetamisel kaasneksid tõsised negatiivsed tagajärjed Euroopa Liidu õiguse tõhususele, otsustas sellest lähtuvalt edasi tegutseda. |
| --- | --- |

(12)

Mis puudutab Küprose esitatud kandidaatide kohta käivat põhjendatud arvamust, siis valikukomisjoni põhjendustest tuleb piisavalt esile, et asjaomase liikmesriigi erandlikku olukorda arvesse võttes on kõnealusel liikmesriigil objektiivselt võimatu leida veel nõuetele vastavaid kandidaate mõistliku aja jooksul, hoolimata sellest, et see liikmesriik on teinud selleks kõik vajalikud jõupingutused. Sellest tulenevalt on täidetud valikukomisjoni tööeeskirjade reegli VII punkti 2 kolmanda lõigu tingimused. Eespool nimetatud erandlikku olukorda arvesse võttes leidis nõukogu, et Küprose esitatud kandidaatide kohta käiva põhjendatud arvamuse alusel on võimalik valida piisava hulga sobivate kandidaatide seast ja kuna iga järgneva viivitusega Euroopa prokuröride ametisse nimetamisel kaasneksid tõsised negatiivsed tagajärjed Euroopa Liidu õiguse tõhususele, otsustas sellest lähtuvalt edasi tegutseda.

| (13) | Kandidaatide vastavate teenete hindamise tulemusena järgis nõukogu Kreeka, Küprose, Leedu ja Austria esitatud kandidaatide osas valikukomisjoni mittesiduvat pingerida. |
| --- | --- |

(13)

Kandidaatide vastavate teenete hindamise tulemusena järgis nõukogu Kreeka, Küprose, Leedu ja Austria esitatud kandidaatide osas valikukomisjoni mittesiduvat pingerida.

| (14) | Itaalia esitatud kandidaatide puhul ei järginud nõukogu valikukomisjoni mittesiduvat pingerida, tuginedes nende kandidaatide teenete erinevale hindamisele, mis tehti nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites, ning võttes lisaks valikukomisjoni esitatud põhjendatud arvamustele arvesse liikmesriikide esitatud täiendavat teavet ja asjakohaseid dokumente, |
| --- | --- |

(14)

Itaalia esitatud kandidaatide puhul ei järginud nõukogu valikukomisjoni mittesiduvat pingerida, tuginedes nende kandidaatide teenete erinevale hindamisele, mis tehti nõukogu asjaomastes ettevalmistavates organites, ning võttes lisaks valikukomisjoni esitatud põhjendatud arvamustele arvesse liikmesriikide esitatud täiendavat teavet ja asjakohaseid dokumente,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised isikud nimetatakse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokuröriks kuueks aastaks ilma ametiaja pikendamise võimaluseta alates 29. juulist 2023:

| | Nikolaos PASCHALIS (5), |
| --- | --- |

Nikolaos PASCHALIS (5),

| | Andrea VENEGONI (6), |
| --- | --- |

Andrea VENEGONI (6),

| | Anne PANTAZI LAMPROU (7), |
| --- | --- |

Anne PANTAZI LAMPROU (7),

| | Gedgaudas NORKŪNAS (8), |
| --- | --- |

Gedgaudas NORKŪNAS (8),

| | Ursula SCHMUDERMAYER (9), |
| --- | --- |

Ursula SCHMUDERMAYER (9),

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 27. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 282, 12.11.2018, lk 8.

2

(3)  
  ELT L 17, 19.1.2023, lk 90.

3

(4)  Nõukogu 27. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1117, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid (ELT L 244, 29.7.2020, lk 18).

4

(5)  Kreeka poolt ametisse nimetatud.

5

(6)  Itaalia poolt ametisse nimetatud.

6

(7)  Küprose poolt ametisse nimetatud.

7

(8)  Leedu poolt ametisse nimetatud.

8

(9)  Austria poolt ametisse nimetatud.

9

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/119 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/119

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1336,

16. juuni 2023,

milles käsitletakse parandusmeetmeid, mida Belgia ja Luksemburg peavad võtma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 549/2004 teatavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkide suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3852 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (1) (raammäärus), eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti c kolmandat lõiku,

võttes arvesse komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

ÜLDISED KAALUTLUSED

ÜLDISED KAALUTLUSED

| (1) | Liikmesriigid peavad rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 10 kohaselt kehtestama kas riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil siduvad tulemuseesmärgid igaks aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava võrdlusperioodiks. Need tulemuseesmärgid peavad vastama kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, mille komisjon on kehtestanud asjaomaseks võrdlusperioodiks. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid peavad rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 10 kohaselt kehtestama kas riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil siduvad tulemuseesmärgid igaks aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava võrdlusperioodiks. Need tulemuseesmärgid peavad vastama kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, mille komisjon on kehtestanud asjaomaseks võrdlusperioodiks.

| (2) | Selleks et võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju aeronavigatsiooniteenuste osutamisele, on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1627 (3) sätestatud erakorralised meetmed, et kohaldada kolmanda võrdlusperioodi suhtes erandeid rakendusmäärusest (EL) 2019/317. Eelnevat silmas pidades on komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/891 (4) sätestatud kogu ELi hõlmavad läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võtta arvesse COVID-19 pandeemia mõju aeronavigatsiooniteenuste osutamisele, on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1627 (3) sätestatud erakorralised meetmed, et kohaldada kolmanda võrdlusperioodi suhtes erandeid rakendusmäärusest (EL) 2019/317. Eelnevat silmas pidades on komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/891 (4) sätestatud kogu ELi hõlmavad läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks.

3

4

| (3) | Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad võtsid Kesk-Euroopa funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC) tasandil ühiselt vastu kolmanda võrdlusperioodi tulemuslikkuse kava projekti (edaspidi „tulemuslikkuse kava projekt“), mis esitati komisjonile 2021. aasta oktoobris. Pärast hindamist jõudis komisjon rakendusotsuses (EL) 2022/728 (5) järeldusele, et Belgia ja Luksemburgi kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna (edaspidi „Belgia-Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkond“) jaoks kavandatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärgid, mis sisaldusid asjaomase tulemuslikkuse kava projektis, ei vasta kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, ning andis soovitused nende kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamiseks. FABECi tulemuslikkuse kava projektis osales ka Šveits, kes on samuti FABECi liige. Šveitsi kui kolmandat riiki, kelle suhtes vastavalt ELi ja Šveitsi vahelisele lennutranspordilepingule kohaldatakse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi, teavitati komisjoni 13. aprilli 2022. aasta rakendusotsusega (EL) 2022/780 (6) eraldi, et FABECi tulemuslikkuse kava projektis sisalduvad Belgia ja Luksemburgi kohalikud kulutõhususe tulemuseesmärgid ei vasta kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele. |
| --- | --- |

(3)

Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad võtsid Kesk-Euroopa funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC) tasandil ühiselt vastu kolmanda võrdlusperioodi tulemuslikkuse kava projekti (edaspidi „tulemuslikkuse kava projekt“), mis esitati komisjonile 2021. aasta oktoobris. Pärast hindamist jõudis komisjon rakendusotsuses (EL) 2022/728 (5) järeldusele, et Belgia ja Luksemburgi kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna (edaspidi „Belgia-Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkond“) jaoks kavandatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärgid, mis sisaldusid asjaomase tulemuslikkuse kava projektis, ei vasta kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, ning andis soovitused nende kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamiseks. FABECi tulemuslikkuse kava projektis osales ka Šveits, kes on samuti FABECi liige. Šveitsi kui kolmandat riiki, kelle suhtes vastavalt ELi ja Šveitsi vahelisele lennutranspordilepingule kohaldatakse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi, teavitati komisjoni 13. aprilli 2022. aasta rakendusotsusega (EL) 2022/780 (6) eraldi, et FABECi tulemuslikkuse kava projektis sisalduvad Belgia ja Luksemburgi kohalikud kulutõhususe tulemuseesmärgid ei vasta kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele.

5

6

| (4) | 13. juulil 2022 esitasid Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad komisjonile FABECi kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti (edaspidi „läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekt“). |
| --- | --- |

(4)

13. juulil 2022 esitasid Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad komisjonile FABECi kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti (edaspidi „läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekt“).

| (5) | 24. oktoobril 2022 algatas komisjon oma otsusega (EL) 2022/2255 (7) rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 15 lõikes 3 osutatud põhjaliku uurimise (edaspidi „põhjalik uurimine“) seoses läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis Belgia-Luksemburgi kui tasude sissenõudmise piirkonna jaoks kavandatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärkidega. |
| --- | --- |

(5)

24. oktoobril 2022 algatas komisjon oma otsusega (EL) 2022/2255 (7) rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 15 lõikes 3 osutatud põhjaliku uurimise (edaspidi „põhjalik uurimine“) seoses läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis Belgia-Luksemburgi kui tasude sissenõudmise piirkonna jaoks kavandatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärkidega.

7

| (6) | Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad teatasid komisjonile vastavalt 28. oktoobril 2022, 3. novembril 2022 ja 4. novembril 2022, et nad on FABECi tasandil ühiselt kehtestatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis osalemisest loobunud. Samal ajal esitasid need liikmesriigid komisjonile kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud riiklike tulemuslikkuse kavade projektid. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad teatasid komisjonile vastavalt 28. oktoobril 2022, 3. novembril 2022 ja 4. novembril 2022, et nad on FABECi tasandil ühiselt kehtestatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis osalemisest loobunud. Samal ajal esitasid need liikmesriigid komisjonile kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud riiklike tulemuslikkuse kavade projektid.

| (7) | Pärast uut hindamist leidis komisjon, et asjaomased läbivaadatud riiklikud tulemuseesmärgid vastavad kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, ning teavitas sellest Prantsusmaad komisjoni otsusega (EL) 2023/176, (8) Saksamaad komisjoni otsusega (EL) 2023/177 (9) ja Madalmaid komisjoni otsusega (EL) 2023/179 (10). Šveits teatas 4. novembril 2022 komisjonile, et ka tema loobub läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis osalemisest ja esitas samal ajal oma läbivaadatud riikliku tulemuslikkuse kava projekti. Komisjon leidis, et Šveitsi läbivaadatud riikliku tulemuslikkuse kava projektis esitatud tulemuseesmärgid vastavad kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele ning teatas sellest Šveitsile komisjoni 14. detsembri 2022. aasta otsusega (EL) 2022/178. |
| --- | --- |

(7)

Pärast uut hindamist leidis komisjon, et asjaomased läbivaadatud riiklikud tulemuseesmärgid vastavad kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, ning teavitas sellest Prantsusmaad komisjoni otsusega (EL) 2023/176, (8) Saksamaad komisjoni otsusega (EL) 2023/177 (9) ja Madalmaid komisjoni otsusega (EL) 2023/179 (10). Šveits teatas 4. novembril 2022 komisjonile, et ka tema loobub läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis osalemisest ja esitas samal ajal oma läbivaadatud riikliku tulemuslikkuse kava projekti. Komisjon leidis, et Šveitsi läbivaadatud riikliku tulemuslikkuse kava projektis esitatud tulemuseesmärgid vastavad kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele ning teatas sellest Šveitsile komisjoni 14. detsembri 2022. aasta otsusega (EL) 2022/178.

8

9

10

| (8) | Belgia ja Luksemburg ei ole ühtki riiklikku tulemuslikkuse kava esitanud. Seega on Belgia ja Luksemburgi tulemuseesmärkide hindamise aluseks endiselt varem funktsionaalse õhusuumiosa tasandil kehtestatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekt, mille suhtes komisjon algatas oma otsusega (EL) 2022/2255 põhjaliku uurimise. |
| --- | --- |

(8)

Belgia ja Luksemburg ei ole ühtki riiklikku tulemuslikkuse kava esitanud. Seega on Belgia ja Luksemburgi tulemuseesmärkide hindamise aluseks endiselt varem funktsionaalse õhusuumiosa tasandil kehtestatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekt, mille suhtes komisjon algatas oma otsusega (EL) 2022/2255 põhjaliku uurimise.

| (9) | Seepärast peaks käesolev otsus olema adresseeritud vaid Belgiale ja Luksemburgile, kuna Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad on FABECi esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis osalemisest loobunud ja esitanud eraldi riiklikud tulemuslikkuse kavad. Need kavad leiti olevat kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega vastavuses (vt komisjoni otsused, millele on osutatud põhjenduses 7). |
| --- | --- |

(9)

Seepärast peaks käesolev otsus olema adresseeritud vaid Belgiale ja Luksemburgile, kuna Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad on FABECi esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis osalemisest loobunud ja esitanud eraldi riiklikud tulemuslikkuse kavad. Need kavad leiti olevat kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega vastavuses (vt komisjoni otsused, millele on osutatud põhjenduses 7).

| (10) | Komisjoni talitused saatsid 27. oktoobril 2022 Belgiale esimese teabenõude põhjaliku uurimisega seotud elementide kohta. Komisjoni talituste 27. oktoobri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile. Vastuseks kõnealusele teabenõudele edastasid Belgia ametiasutused 6. novembril 2022 ja 9. novembril 2022 komisjoni talitustele aeronavigatsiooniteenuste osutajatelt saadud teabe. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni talitused saatsid 27. oktoobril 2022 Belgiale esimese teabenõude põhjaliku uurimisega seotud elementide kohta. Komisjoni talituste 27. oktoobri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile. Vastuseks kõnealusele teabenõudele edastasid Belgia ametiasutused 6. novembril 2022 ja 9. novembril 2022 komisjoni talitustele aeronavigatsiooniteenuste osutajatelt saadud teabe.

| (11) | 9. novembril 2022 kohtusid komisjoni talitused Belgia ametiasutustega. |
| --- | --- |

(11)

9. novembril 2022 kohtusid komisjoni talitused Belgia ametiasutustega.

| (12) | 11. novembril 2022 saatsid komisjoni talitused Belgiale teise teabenõude, millele Belgia ametiasutused saatsid 28. novembril 2022 vastuseks lisadokumente. Komisjoni talituste 11. novembri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile. |
| --- | --- |

(12)

11. novembril 2022 saatsid komisjoni talitused Belgiale teise teabenõude, millele Belgia ametiasutused saatsid 28. novembril 2022 vastuseks lisadokumente. Komisjoni talituste 11. novembri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile.

| (13) | 29. novembril 2022 palusid komisjoni talitused Belgialt lisateavet. Belgia ametiasutused vastasid kõnealusele teabenõudele 8. detsembril 2022 ning täiendasid 28. novembril 2022 esitatud andmeid ja teavet. Komisjoni talituste 29. novembri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile. |
| --- | --- |

(13)

29. novembril 2022 palusid komisjoni talitused Belgialt lisateavet. Belgia ametiasutused vastasid kõnealusele teabenõudele 8. detsembril 2022 ning täiendasid 28. novembril 2022 esitatud andmeid ja teavet. Komisjoni talituste 29. novembri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile.

| (14) | Komisjoni talitused kohtusid 8. detsembril 2022 ja 15. detsembril 2022 Belgia ametiasutustega. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni talitused kohtusid 8. detsembril 2022 ja 15. detsembril 2022 Belgia ametiasutustega.

| (15) | 20. detsembril 2022 saatsid komisjoni talitused Belgiale lõpliku teabenõude. Belgia ametiasutused esitasid vastuseks sellele nõudele 12. jaanuaril 2023 lisateavet. Komisjoni talituste 20. detsembri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile. |
| --- | --- |

(15)

20. detsembril 2022 saatsid komisjoni talitused Belgiale lõpliku teabenõude. Belgia ametiasutused esitasid vastuseks sellele nõudele 12. jaanuaril 2023 lisateavet. Komisjoni talituste 20. detsembri 2022. aasta kiri Belgiale edastati üksnes teavitamise eesmärgil samaaegselt ka Luksemburgile.

| (16) | 3. veebruaril 2023 palusid komisjoni talitused Luksemburgil lisada asjakohaseid täiendavaid tähelepanekuid või märkusi materjalide kohta, mille Belgia oli esitanud vastuseks põhjendustes 10, 12, 13 ja 15 osutatud teabenõuetele. Luksemburgi ametiasutused ei vastanud komisjoni talituste teabenõudele. |
| --- | --- |

(16)

3. veebruaril 2023 palusid komisjoni talitused Luksemburgil lisada asjakohaseid täiendavaid tähelepanekuid või märkusi materjalide kohta, mille Belgia oli esitanud vastuseks põhjendustes 10, 12, 13 ja 15 osutatud teabenõuetele. Luksemburgi ametiasutused ei vastanud komisjoni talituste teabenõudele.

| (17) | 2. märtsil 2023 kohtusid komisjoni talitused Belgia ja Luksemburgi ametiasutustega. |
| --- | --- |

(17)

2. märtsil 2023 kohtusid komisjoni talitused Belgia ja Luksemburgi ametiasutustega.

LÄBIVAADATUD TULEMUSEESMÄRKIDE HINDAMINE PÕHJALIKU UURIMISE KÄIGUS

LÄBIVAADATUD TULEMUSEESMÄRKIDE HINDAMINE PÕHJALIKU UURIMISE KÄIGUS

Põhjaliku uurimise ulatus

Põhjaliku uurimise ulatus

| (18) | Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõikele 2 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile aruanded läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti hindamise ning Belgia ja Luksemburgi kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna jaoks kavandatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärkide põhjaliku uurimise kohta. |
| --- | --- |

(18)

Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõikele 2 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile aruanded läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti hindamise ning Belgia ja Luksemburgi kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna jaoks kavandatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärkide põhjaliku uurimise kohta.

| (19) | Komisjon märgib, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduvaid ohutuse, läbilaskevõime ja keskkonnaga seotud tulemuseesmärgid on jäänud samaks. Komisjon ei teinud oma rakendusotsuses (EL) 2022/758 ega otsuses (EL) 2022/2255 nende tulemuseesmärkide kohta ühtki järeldust. Seepärast ei sisalda käesolev otsus täiendavaid tähelepanekuid ohutuse, läbilaskevõime ja keskkonnaga seotud tulemuseesmärkide hindamise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon märgib, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduvaid ohutuse, läbilaskevõime ja keskkonnaga seotud tulemuseesmärgid on jäänud samaks. Komisjon ei teinud oma rakendusotsuses (EL) 2022/758 ega otsuses (EL) 2022/2255 nende tulemuseesmärkide kohta ühtki järeldust. Seepärast ei sisalda käesolev otsus täiendavaid tähelepanekuid ohutuse, läbilaskevõime ja keskkonnaga seotud tulemuseesmärkide hindamise kohta.

| (20) | Komisjon sai põhjaliku uurimise käigus täiendavalt analüüsida Belgia ja Luksemburgi kavandatud kulutõhususe tulemuseesmärke (vt alljärgnev tabel), võttes arvesse otsuses (EL) 2022/2255 väljendatud kahtlusi nende kooskõla kohta kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega.












  Belgia ja Luksemburg kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond | 2014. aasta lähteväärtus | 2019. aasta lähteväärtus | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna läbivaadatud kulutõhususeesmärgid, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades | 81,78  eurot | 83,26  eurot | 189,52  eurot | 104,47  eurot | 94,18  eurot | 89,87  eurot |

(20)

Komisjon sai põhjaliku uurimise käigus täiendavalt analüüsida Belgia ja Luksemburgi kavandatud kulutõhususe tulemuseesmärke (vt alljärgnev tabel), võttes arvesse otsuses (EL) 2022/2255 väljendatud kahtlusi nende kooskõla kohta kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega.

Belgia ja Luksemburg kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond

Belgia ja Luksemburg kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond

2014. aasta lähteväärtus

2014. aasta lähteväärtus

2019. aasta lähteväärtus

2019. aasta lähteväärtus

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna läbivaadatud kulutõhususeesmärgid, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades

Marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna läbivaadatud kulutõhususeesmärgid

81,78  eurot

81,78  eurot

83,26  eurot

83,26  eurot

189,52  eurot

189,52  eurot

104,47  eurot

104,47  eurot

94,18  eurot

94,18  eurot

89,87  eurot

89,87  eurot

| (21) | Põhjalik uurimine hõlmas otsuse (EL) 2022/2255 lisas esitatud elemente ja keskendus Belgia õhuruumiga seotud teenustele. Seepärast olid komisjoni talituste teabenõuded (vt põhjendused 10–15) adresseeritud Belgia ametiasutustele ning Luksemburgi asjaomastele riiklikele ametiasutustele edastati need vaid teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(21)

Põhjalik uurimine hõlmas otsuse (EL) 2022/2255 lisas esitatud elemente ja keskendus Belgia õhuruumiga seotud teenustele. Seepärast olid komisjoni talituste teabenõuded (vt põhjendused 10–15) adresseeritud Belgia ametiasutustele ning Luksemburgi asjaomastele riiklikele ametiasutustele edastati need vaid teavitamise eesmärgil.

Läbivaadatud tulemuseesmärkide hindamine rakendusmääruse 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud kriteeriumide alusel

Läbivaadatud tulemuseesmärkide hindamine rakendusmääruse 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud kriteeriumide alusel

| (22) | Komisjon on rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c esitatud kriteeriumide kohaselt hinnanud põhjenduses 18 esitatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärkide vastavust kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, võttes arvesse põhjaliku uurimise käigus tehtud järeldusi, mis on esitatud põhjendustes 26–67. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon on rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c esitatud kriteeriumide kohaselt hinnanud põhjenduses 18 esitatud läbivaadatud kulutõhususe tulemuseesmärkide vastavust kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, võttes arvesse põhjaliku uurimise käigus tehtud järeldusi, mis on esitatud põhjendustes 26–67.

| (23) | Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b esitatud kriteeriumidega märgib komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärgid on madalamad kui kogu liidu kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumus kolmandal võrdlusperioodil ning kogu liidu pikaajaline arengusuundumus teisel ja kolmandal võrdlusperioodil. Belgia ja Luksemburgi kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus, mis on kolmandal võrdlusperioodil + 1,9 %, ületab kogu liidu arengusuundumust, mis on samal perioodil + 1,0 %, samas kui nende pikaajaline kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus + 1,1 % on märkimisväärselt kõrgem kui kogu liidu arengusuundumus, mis on samal perioodil –1,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b esitatud kriteeriumidega märgib komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärgid on madalamad kui kogu liidu kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumus kolmandal võrdlusperioodil ning kogu liidu pikaajaline arengusuundumus teisel ja kolmandal võrdlusperioodil. Belgia ja Luksemburgi kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus, mis on kolmandal võrdlusperioodil + 1,9 %, ületab kogu liidu arengusuundumust, mis on samal perioodil + 1,0 %, samas kui nende pikaajaline kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus + 1,1 % on märkimisväärselt kõrgem kui kogu liidu arengusuundumus, mis on samal perioodil –1,3 %.

| (24) | Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c esitatud kriteeriumiga märgib komisjon, et Belgia ja Luksemburgi kindlaksmääratud ühikuhinna lähteväärtus ehk 2017. aasta eurodes 83,26 eurot on 13,2 % kõrgem kui asjaomase võrdlusrühma keskmine lähteväärtus ehk 73,53 eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses. |
| --- | --- |

(24)

Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c esitatud kriteeriumiga märgib komisjon, et Belgia ja Luksemburgi kindlaksmääratud ühikuhinna lähteväärtus ehk 2017. aasta eurodes 83,26 eurot on 13,2 % kõrgem kui asjaomase võrdlusrühma keskmine lähteväärtus ehk 73,53 eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses.

| (25) | Lisaks on komisjon põhjaliku uurimise käigus täiendavalt põhjendanud Belgia ja Luksemburgi kulutõhususe tulemuseesmärkidele rakendusmääruse 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktide a, b ja c kohaste kriteeriumide alusel antud hinnangut, analüüsides järgmisi elemente:






  — | tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulud aeronavigatsiooniteenuse osutajate (ANSP) kaupa; |
| --- | --- | --- |

(25)

Lisaks on komisjon põhjaliku uurimise käigus täiendavalt põhjendanud Belgia ja Luksemburgi kulutõhususe tulemuseesmärkidele rakendusmääruse 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktide a, b ja c kohaste kriteeriumide alusel antud hinnangut, analüüsides järgmisi elemente:

—

tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulud aeronavigatsiooniteenuse osutajate (ANSP) kaupa;

| — | aeronavigatsiooniteenuste osutamise keerukus tasude sissenõudmise piirkonnas; |
| --- | --- |

—

aeronavigatsiooniteenuste osutamise keerukus tasude sissenõudmise piirkonnas;

| — | piiriülesed teenuste osutamise kokkulepped naaberriikidega ning nende tegevus- ja finantsmõju ning |
| --- | --- |

—

piiriülesed teenuste osutamise kokkulepped naaberriikidega ning nende tegevus- ja finantsmõju ning

| — | kulude jaotus marsruudil ja terminalis osutatavate teenuste vahel. |
| --- | --- |

—

kulude jaotus marsruudil ja terminalis osutatavate teenuste vahel.

Järeldused tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulude kohta aeronavigatsiooniteenuste osutajate kaupa

Järeldused tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulude kohta aeronavigatsiooniteenuste osutajate kaupa

| (26) | Komisjon märgib, et vastavalt läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektile on 2024. aastal Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kindlaksmääratud ühikuhind 89,87 eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), nagu on märgitud põhjenduses 18. See on kõigi tulemuslikkuse ja tasude süsteemi kohaldamisalasse kuuluvate marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kõrgeim kindlaksmääratud ühikuhind 2024. aastal. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon märgib, et vastavalt läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektile on 2024. aastal Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kindlaksmääratud ühikuhind 89,87 eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), nagu on märgitud põhjenduses 18. See on kõigi tulemuslikkuse ja tasude süsteemi kohaldamisalasse kuuluvate marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kõrgeim kindlaksmääratud ühikuhind 2024. aastal.

| (27) | Asjaomast tasude sissenõudmise piirkonda teenindavad kolm aeronavigatsiooniteenuste osutajat – ettevõtja skeyes, ülemise õhuruumi kontrolli keskus Maastrichtis (edaspidi „MUAC“) ja Luksemburgi aeronavigatsiooniamet (edaspidi „ANA Luxembourg“). Lisaks sellele on kindlaksmääratud kulud seotud nii Belgia kui ka Luksemburgi riiklike järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

(27)

Asjaomast tasude sissenõudmise piirkonda teenindavad kolm aeronavigatsiooniteenuste osutajat – ettevõtja skeyes, ülemise õhuruumi kontrolli keskus Maastrichtis (edaspidi „MUAC“) ja Luksemburgi aeronavigatsiooniamet (edaspidi „ANA Luxembourg“). Lisaks sellele on kindlaksmääratud kulud seotud nii Belgia kui ka Luksemburgi riiklike järelevalveasutustega.

| (28) | Alljärgnevas tabelis on näidatud, kuidas tasude sissenõudmise piirkonna kulubaas on üksusteks jaotatud ja kuidas need kulud on iga üksuse puhul aja jooksul muutunud.











  Belgia ja Luksemburg kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond | 2014. aasta lähteväärtus

  (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) | 2019. aasta lähteväärtus

  (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) | 2024. aasta kindlaksmääratud kulud

  (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) | Muutus
   (11)
  aastate kaupa ajavahemikus 2014–2024 | Muutus
   (12)
  aastate kaupa ajavahemikus 2019–2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skeyes | 114 miljonit eurot | 131 miljonit eurot | 135 miljonit eurot | +1,8  % | +0,7  % |
| MUAC | 54 miljonit eurot | 61 miljonit eurot | 75 miljonit eurot | +3,7  % | +5,5  % |
| ANA Luksemburg | 6 miljonit eurot | 6 miljonit eurot | 6 miljonit eurot | +0,7  % | -0,9  % |
| Belgia ja Luksemburgi riiklikud järelevalveasutused
   (13) | 13 miljonit eurot | 13 miljonit eurot | 12 miljonit eurot | -0,5  % | -1,9  % |
| Kokku: | 187 miljonit eurot | 211 miljonit eurot | 228 miljonit eurot | +2,2  % | +2,0  % |

(28)

Alljärgnevas tabelis on näidatud, kuidas tasude sissenõudmise piirkonna kulubaas on üksusteks jaotatud ja kuidas need kulud on iga üksuse puhul aja jooksul muutunud.

Belgia ja Luksemburg kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond

Belgia ja Luksemburg kui marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond

2014. aasta lähteväärtus

2014. aasta lähteväärtus

(väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades)

2019. aasta lähteväärtus

2019. aasta lähteväärtus

(väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades)

2024. aasta kindlaksmääratud kulud

2024. aasta kindlaksmääratud kulud

(väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades)

Muutus
   (11)
  aastate kaupa ajavahemikus 2014–2024

Muutus

11

aastate kaupa ajavahemikus 2014–2024

Muutus
   (12)
  aastate kaupa ajavahemikus 2019–2024

Muutus

12

aastate kaupa ajavahemikus 2019–2024

skeyes

skeyes

114 miljonit eurot

131 miljonit eurot

135 miljonit eurot

+1,8  %

+1,8  %

+0,7  %

+0,7  %

MUAC

MUAC

54 miljonit eurot

61 miljonit eurot

75 miljonit eurot

+3,7  %

+3,7  %

+5,5  %

+5,5  %

ANA Luksemburg

ANA Luksemburg

6 miljonit eurot

6 miljonit eurot

6 miljonit eurot

+0,7  %

+0,7  %

-0,9  %

Belgia ja Luksemburgi riiklikud järelevalveasutused
   (13)

Belgia ja Luksemburgi riiklikud järelevalveasutused

13

13 miljonit eurot

13 miljonit eurot

12 miljonit eurot

-0,5  %

-1,9  %

Kokku:

Kokku:

187 miljonit eurot

187

211 miljonit eurot

211

228 miljonit eurot

228

+2,2  %

+2,2  %

+2,0  %

+2,0  %

| (29) | Seoses 2024. aasta kindlaksmääratud kuludega märgib komisjon, et 59 % tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kuludest langeb ettevõtja skeyes arvele ning 33 % ettevõtja MUAC arvele. Ettevõtja ANA Luxembourg ning Belgia ja Luksemburgi riiklike järelevalveasutuste kulud kokku moodustavad 8 % kindlaksmääratud kuludest. |
| --- | --- |

(29)

Seoses 2024. aasta kindlaksmääratud kuludega märgib komisjon, et 59 % tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kuludest langeb ettevõtja skeyes arvele ning 33 % ettevõtja MUAC arvele. Ettevõtja ANA Luxembourg ning Belgia ja Luksemburgi riiklike järelevalveasutuste kulud kokku moodustavad 8 % kindlaksmääratud kuludest.

| (30) | Komisjon võtab teadmiseks, et vastavalt läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektile vähendatakse 2024. aastal tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kogukulu tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes 19,3 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Komisjon märgib, et olulise panuse annab ettevõtja skeyes, kes vähendab kulusid 16 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Belgia sõnul võttis ettevõtja skeyes oma kulude vähenemiseks järgmised meetmed:






  — | tootlikkuse suurendamine (–5,5 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades); |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisjon võtab teadmiseks, et vastavalt läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektile vähendatakse 2024. aastal tasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kogukulu tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes 19,3 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Komisjon märgib, et olulise panuse annab ettevõtja skeyes, kes vähendab kulusid 16 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Belgia sõnul võttis ettevõtja skeyes oma kulude vähenemiseks järgmised meetmed:

—

tootlikkuse suurendamine (–5,5 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades);

| — | investeerimiskava ja muude tegevuskulude läbivaatamine (–4,2 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ning |
| --- | --- |

—

investeerimiskava ja muude tegevuskulude läbivaatamine (–4,2 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ning

| — | kulude erakorraline vähendamine, mida rahastatakse ülejäägist, mis tuleneb erinevusest 2021. aasta tulemuslikkuse kava projekti kindlaksmääratud kulude ja sama aasta tegelike kulude vahel (–6,5 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). |
| --- | --- |

—

kulude erakorraline vähendamine, mida rahastatakse ülejäägist, mis tuleneb erinevusest 2021. aasta tulemuslikkuse kava projekti kindlaksmääratud kulude ja sama aasta tegelike kulude vahel (–6,5 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades).

| (31) | Samas märgib komisjon, et asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas ettevõtja MUAC jaoks eraldatud kulud jäid läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis praktiliselt samaks, sest kärped piirdusid vaid 0,3 miljoni euroga (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). |
| --- | --- |

(31)

Samas märgib komisjon, et asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas ettevõtja MUAC jaoks eraldatud kulud jäid läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis praktiliselt samaks, sest kärped piirdusid vaid 0,3 miljoni euroga (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades).

| (32) | Komisjon märgib tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangule tuginedes, et teise võrdlusperioodi jooksul on nii ettevõtja skeyes kui ka ettevõtja MUAC kulud reaalväärtuses märkimisväärselt suurenenud ning et kõnealune kasv jätkub ka kolmandal võrdlusperioodil eelkõige suuremate personalikulude ja muude tegevuskulude arvel. 2024. aastal peaksid ettevõtja skeyes personalikulud suurenema 2019. aasta tasemega võrreldes 6,9 % ehk 6,5 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Ettevõtja MUAC personalikulud on asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas 2019. aastaga võrreldes veelgi suurenenud – 2024. aastaks peaksid need 2019. aastaga võrreldes suurenema 30 % ehk 15,0 miljoni eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). |
| --- | --- |

(32)

Komisjon märgib tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangule tuginedes, et teise võrdlusperioodi jooksul on nii ettevõtja skeyes kui ka ettevõtja MUAC kulud reaalväärtuses märkimisväärselt suurenenud ning et kõnealune kasv jätkub ka kolmandal võrdlusperioodil eelkõige suuremate personalikulude ja muude tegevuskulude arvel. 2024. aastal peaksid ettevõtja skeyes personalikulud suurenema 2019. aasta tasemega võrreldes 6,9 % ehk 6,5 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Ettevõtja MUAC personalikulud on asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas 2019. aastaga võrreldes veelgi suurenenud – 2024. aastaks peaksid need 2019. aastaga võrreldes suurenema 30 % ehk 15,0 miljoni eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades).

| (33) | Ettevõtja ANA Luxembourg ning Belgia ja Luksemburgi riiklike järelevalveasutuste kindlaksmääratud kulude suhtes küsimusi ei tekkinud. |
| --- | --- |

(33)

Ettevõtja ANA Luxembourg ning Belgia ja Luksemburgi riiklike järelevalveasutuste kindlaksmääratud kulude suhtes küsimusi ei tekkinud.

Konkreetsed tähelepanekud ettevõtja skeyes kohta

Konkreetsed tähelepanekud ettevõtja skeyes kohta

| (34) | Tulemuslikkuse hindamise asutus on koostanud komisjonile täiendava analüüsi ettevõtja skeyes kohta, kelle arvele langeb kõige suurem osa kindlaksmääratud kuludest asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas. See analüüs näitab, et võrreldes ettevõtjaga LVNL, (14) kellel on väga sarnane töökeskkond ja kes on kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide hindamiseks lisatud samasse võrdlusrühma, (15) on ettevõtja skeyes suhteline kulutõhusus halvenenud. Teise võrdlusperioodi lõpus oli ettevõtja skeyes 2019. aasta ühikuhind ettevõtja LVNL (16) omast 2,2 % kõrgem. Kolmanda võrdlusperioodi lõpuks 2024. aastal, pärast seda, kui ettevõtja skeyes on seoses ühekordsete kulude vähenemisega langetanud ühikuhinda 6,5 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), nagu on märgitud põhjenduses 30, peaks ettevõtja skeyes ühikuhind prognooside kohaselt olema ettevõtja LVNL omast 9,4 % kõrgem. |
| --- | --- |

(34)

Tulemuslikkuse hindamise asutus on koostanud komisjonile täiendava analüüsi ettevõtja skeyes kohta, kelle arvele langeb kõige suurem osa kindlaksmääratud kuludest asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas. See analüüs näitab, et võrreldes ettevõtjaga LVNL, (14) kellel on väga sarnane töökeskkond ja kes on kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärkide hindamiseks lisatud samasse võrdlusrühma, (15) on ettevõtja skeyes suhteline kulutõhusus halvenenud. Teise võrdlusperioodi lõpus oli ettevõtja skeyes 2019. aasta ühikuhind ettevõtja LVNL (16) omast 2,2 % kõrgem. Kolmanda võrdlusperioodi lõpuks 2024. aastal, pärast seda, kui ettevõtja skeyes on seoses ühekordsete kulude vähenemisega langetanud ühikuhinda 6,5 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), nagu on märgitud põhjenduses 30, peaks ettevõtja skeyes ühikuhind prognooside kohaselt olema ettevõtja LVNL omast 9,4 % kõrgem.

14

15

16

| (35) | Tulemuslikkuse hindamise asutuse arvates on erinevused ettevõtjate skeyes ja LVNL kulutõhususes tingitud peamiselt personalikuludest. Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektist nähtub, et ettevõtja skeyes kavatseb 2024. aastal arvestada iga marsruudil osutatava teenuseühiku kohta 23 % rohkem personalikulusid kui ettevõtja LVNL. Rahasse ümberarvestatult ja pärast ettevõtja skeyes kulubaasiga kohandamist tähendab see õhuruumi kasutajatele 2024. aastal 18,7 miljoni euro suurust lisakulu (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). |
| --- | --- |

(35)

Tulemuslikkuse hindamise asutuse arvates on erinevused ettevõtjate skeyes ja LVNL kulutõhususes tingitud peamiselt personalikuludest. Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektist nähtub, et ettevõtja skeyes kavatseb 2024. aastal arvestada iga marsruudil osutatava teenuseühiku kohta 23 % rohkem personalikulusid kui ettevõtja LVNL. Rahasse ümberarvestatult ja pärast ettevõtja skeyes kulubaasiga kohandamist tähendab see õhuruumi kasutajatele 2024. aastal 18,7 miljoni euro suurust lisakulu (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades).

| (36) | Lisaks märgib komisjon, et ettevõtja skeyes kulutõhusust mõjutavad märkimisväärselt kulud, mis tulenevad eelpensionile jäämise kavast („DISPO funktsionaalse kättesaadavuse kava“, edaspidi „DISPO kava“), mille kohaselt ettevõtja skeyes palgal olevad lennujuhid võivad vastavalt Belgias kohaldatavale õigusele (17) lahkuda ametist viis aastat enne seadusjärgset pensionile jäämise kuupäeva. Nende viie aasta jooksul makstakse neile toetust, mis moodustab 75–85 % nende viimasest palgast. Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud teabe kohaselt jäävad lennujuhid praegu eelpensionile 56aastaselt ja seda vanusepiiri on alates 2025. aastast kavas tõsta 57-le. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks märgib komisjon, et ettevõtja skeyes kulutõhusust mõjutavad märkimisväärselt kulud, mis tulenevad eelpensionile jäämise kavast („DISPO funktsionaalse kättesaadavuse kava“, edaspidi „DISPO kava“), mille kohaselt ettevõtja skeyes palgal olevad lennujuhid võivad vastavalt Belgias kohaldatavale õigusele (17) lahkuda ametist viis aastat enne seadusjärgset pensionile jäämise kuupäeva. Nende viie aasta jooksul makstakse neile toetust, mis moodustab 75–85 % nende viimasest palgast. Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud teabe kohaselt jäävad lennujuhid praegu eelpensionile 56aastaselt ja seda vanusepiiri on alates 2025. aastast kavas tõsta 57-le.

17

| (37) | Komisjon märgib, et kõik DISPO kava kulud peab kinni maksma skeyes, kes kannab need marsruudi ja terminali kulubaaside kaudu edasi õhuruumi kasutajatele. Vastavalt kuluandmetele ja Belgia poolt kolmanda võrdlusperioodi kohta esitatud üksikasjalikele kuluprognoosidele moodustavad DISPO kavast tulenevad marsruudi kindlaksmääratud kulud kolmandal võrdlusperioodil kokku 29 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), mida on ligikaudu kaks korda rohkem kui teisel võrdlusperioodil. Belgia andmetel peaks DISPO kavast tulenevate marsruudi kindlaksmääratud kulude suurus 2024. aastal ulatuma 8,7 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). |
| --- | --- |

(37)

Komisjon märgib, et kõik DISPO kava kulud peab kinni maksma skeyes, kes kannab need marsruudi ja terminali kulubaaside kaudu edasi õhuruumi kasutajatele. Vastavalt kuluandmetele ja Belgia poolt kolmanda võrdlusperioodi kohta esitatud üksikasjalikele kuluprognoosidele moodustavad DISPO kavast tulenevad marsruudi kindlaksmääratud kulud kolmandal võrdlusperioodil kokku 29 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), mida on ligikaudu kaks korda rohkem kui teisel võrdlusperioodil. Belgia andmetel peaks DISPO kavast tulenevate marsruudi kindlaksmääratud kulude suurus 2024. aastal ulatuma 8,7 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades).

| (38) | Komisjon tunnistab, et DISPO kavaga seotud kulude suurenemine aja jooksul on tingitud sellest, et kavast saab kasu üha rohkem lennujuhte. Kui 2022. aastal hõlmas DISPO kava Belgia andmetel 43 täistööajale taandatud töötajat, siis 2024. aastal peaks see näitaja olema juba 71. Belgia prognoosib, et DISPO kava raames suureneb täistööajale taandatud töötajate arv järk-järgult ja pidevalt ka pärast kolmandat võrdlusperioodi vähemalt 2030. aastani. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon tunnistab, et DISPO kavaga seotud kulude suurenemine aja jooksul on tingitud sellest, et kavast saab kasu üha rohkem lennujuhte. Kui 2022. aastal hõlmas DISPO kava Belgia andmetel 43 täistööajale taandatud töötajat, siis 2024. aastal peaks see näitaja olema juba 71. Belgia prognoosib, et DISPO kava raames suureneb täistööajale taandatud töötajate arv järk-järgult ja pidevalt ka pärast kolmandat võrdlusperioodi vähemalt 2030. aastani.

| (39) | Komisjon märgib, et asjaomased lennujuhid jäävad DISPO kavas osalemise ajaks ettevõtja skeyes käsutusse ja ettevõtja võib neid igal ajal kutsuda täitma muid ülesandeid kui tegevlennujuhi omi. Belgia esitatud teabest nähtub siiski, et ettevõtja skeyes on tööle tagasi kutsunud vaid piiratud arvu DISPO kavaga liitunud lennujuhte. Alates 2015. aastast on tagasi kutsutud 17 lennujuhti, mõned neist mitu korda eri ülesannete täitmiseks. Tulemuslikkuse hindamise asutuse esitatud hinnangutele tuginedes panustasid sellised tööle tagasi kutsutud lennujuhid 2022. aastal marsruudil osutatavate teenustega seotud ülesannete täitmisse ligikaudu nelja täistöötajale taandatud töötaja ulatuses. Need neli täistööajale taandatud töötajat moodustavad vaid ühe kümnendiku nende täistööajale taandatud töötajate koguarvust, keda DISPO kava raames saanuks tööle tagasi kutsuda. See näitab, et ettevõtja skeyes kasutab töötajaid, keda DISPO kava raames oleks võimalik tagasi kutsuda, väga vähesel määral. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon märgib, et asjaomased lennujuhid jäävad DISPO kavas osalemise ajaks ettevõtja skeyes käsutusse ja ettevõtja võib neid igal ajal kutsuda täitma muid ülesandeid kui tegevlennujuhi omi. Belgia esitatud teabest nähtub siiski, et ettevõtja skeyes on tööle tagasi kutsunud vaid piiratud arvu DISPO kavaga liitunud lennujuhte. Alates 2015. aastast on tagasi kutsutud 17 lennujuhti, mõned neist mitu korda eri ülesannete täitmiseks. Tulemuslikkuse hindamise asutuse esitatud hinnangutele tuginedes panustasid sellised tööle tagasi kutsutud lennujuhid 2022. aastal marsruudil osutatavate teenustega seotud ülesannete täitmisse ligikaudu nelja täistöötajale taandatud töötaja ulatuses. Need neli täistööajale taandatud töötajat moodustavad vaid ühe kümnendiku nende täistööajale taandatud töötajate koguarvust, keda DISPO kava raames saanuks tööle tagasi kutsuda. See näitab, et ettevõtja skeyes kasutab töötajaid, keda DISPO kava raames oleks võimalik tagasi kutsuda, väga vähesel määral.

| (40) | Belgia ei ole läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitanud ühtegi leevendusmeedet, et piirata DISPO kava üha suurenevat finantsmõju kolmanda võrdlusperioodi kulubaasile. |
| --- | --- |

(40)

Belgia ei ole läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitanud ühtegi leevendusmeedet, et piirata DISPO kava üha suurenevat finantsmõju kolmanda võrdlusperioodi kulubaasile.

Konkreetsed tähelepanekud ettevõtja MUAC kohta

Konkreetsed tähelepanekud ettevõtja MUAC kohta

| (41) | Komisjon on täiendavalt uurinud, kuidas ettevõtjat MUAC käsitlevas kokkuleppes (18) osalevad liikmesriigid, nimelt Belgia, Saksamaa, Luksemburg ja Madalmaad (edaspidi „ettevõtja MUAC tegevuses osalevad riigid“) jaotavad omavahel kindlaksmääratud kogukulud, mida MUAC asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas on kandnud. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon on täiendavalt uurinud, kuidas ettevõtjat MUAC käsitlevas kokkuleppes (18) osalevad liikmesriigid, nimelt Belgia, Saksamaa, Luksemburg ja Madalmaad (edaspidi „ettevõtja MUAC tegevuses osalevad riigid“) jaotavad omavahel kindlaksmääratud kogukulud, mida MUAC asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas on kandnud.

18

| (42) | Sellega seoses märgib komisjon, et ettevõtja MUAC kindlaksmääratud kulude jaotamisel ettevõtja MUAC tegevuses osalevate riikide vahel lähtutakse vaid ühest kriteeriumist, milleks on ettevõtja MUAC kolmes sektoris (19) töötavate või sinna tulevikus tööle võetavate kvalifitseeritud lennujuhtide arv iga aasta 1. jaanuari seisuga. Lisaks märgib komisjon, et 92 % Brüsseli sektori kuludest jaotatakse Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnale. Ettevõtja MUAC ülejäänud kaks sektorit, nimelt DECO sektor ja Hannoveri sektor, asuvad väljaspool Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna geograafilist ulatust ega tekita asjaomasele sissenõudmispiirkonnale täiendavaid kulusid. |
| --- | --- |

(42)

Sellega seoses märgib komisjon, et ettevõtja MUAC kindlaksmääratud kulude jaotamisel ettevõtja MUAC tegevuses osalevate riikide vahel lähtutakse vaid ühest kriteeriumist, milleks on ettevõtja MUAC kolmes sektoris (19) töötavate või sinna tulevikus tööle võetavate kvalifitseeritud lennujuhtide arv iga aasta 1. jaanuari seisuga. Lisaks märgib komisjon, et 92 % Brüsseli sektori kuludest jaotatakse Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnale. Ettevõtja MUAC ülejäänud kaks sektorit, nimelt DECO sektor ja Hannoveri sektor, asuvad väljaspool Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna geograafilist ulatust ega tekita asjaomasele sissenõudmispiirkonnale täiendavaid kulusid.

19

| (43) | Komisjon mõistab, et kulude jaotamise metoodika on ettevõtjat MUAC käsitlevas kokkuleppes kindlaks määratud ja rajaneb eeldusel, et lennujuhtide arv igas sektoris kajastab teenuste osutamisega seotud töökoormust ning seega ka asjaomaste teenuste maksumust ja iga sektori teenindamise keerukust. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon mõistab, et kulude jaotamise metoodika on ettevõtjat MUAC käsitlevas kokkuleppes kindlaks määratud ja rajaneb eeldusel, et lennujuhtide arv igas sektoris kajastab teenuste osutamisega seotud töökoormust ning seega ka asjaomaste teenuste maksumust ja iga sektori teenindamise keerukust.

| (44) | Komisjon märgib siiski, et Belgia on viimastel aastatel väljendanud muret selle üle, missugune on asjaomaste kulude jaotamise metoodika mõju tema tasude sissenõudmise piirkonnale. Belgia väidab eelkõige, et tema panus ettevõtja MUAC kogukuludesse, mis arvutatakse Brüsseli sektorile määratud lennujuhtide arvu alusel, on ebaproportsionaalselt suur, võttes arvesse asjaolu, et Brüsseli sektori teenuseühikute arv ja sellega seotud tulu on ettevõtja MUAC ülejäänud kahe sektoriga võrreldes suhteliselt väike. Lisaks juhib Belgia tähelepanu asjaolule, et kuna ettevõtja MUAC Brüsseli sektori õhuruum on kahe ülejäänud sektoriga võrreldes keerukam, mis tähendab lennujuhtidele täiendavat töökoormust, on Brüsseli sektori kulud ühe teenuseühiku kohta suuremad kui kahe ülejäänud sektori puhul, mida MUAC teenindab. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon märgib siiski, et Belgia on viimastel aastatel väljendanud muret selle üle, missugune on asjaomaste kulude jaotamise metoodika mõju tema tasude sissenõudmise piirkonnale. Belgia väidab eelkõige, et tema panus ettevõtja MUAC kogukuludesse, mis arvutatakse Brüsseli sektorile määratud lennujuhtide arvu alusel, on ebaproportsionaalselt suur, võttes arvesse asjaolu, et Brüsseli sektori teenuseühikute arv ja sellega seotud tulu on ettevõtja MUAC ülejäänud kahe sektoriga võrreldes suhteliselt väike. Lisaks juhib Belgia tähelepanu asjaolule, et kuna ettevõtja MUAC Brüsseli sektori õhuruum on kahe ülejäänud sektoriga võrreldes keerukam, mis tähendab lennujuhtidele täiendavat töökoormust, on Brüsseli sektori kulud ühe teenuseühiku kohta suuremad kui kahe ülejäänud sektori puhul, mida MUAC teenindab.

| (45) | Komisjon märgib tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangule tuginedes, et Belgiale ja Luksemburgile eraldatud osa ettevõtja MUAC kogukuludest on aja jooksul tõepoolest suurenenud, kuna Brüsseli sektoris on tööle võetud varasemast rohkem lennujuhte. Kui 2014. aastal langes Belgia ja Luksemburgi arvele 32 % ettevõtja MUAC kuludest, siis kolmandal võrdlusperioodil suurenes see näitaja 34 %ni. Selle muudatuse mõju Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulubaasile suurendab veelgi ettevõtja MUAC kogukulude üldine kasv. Komisjon märgib, et ettevõtja MUAC kindlaksmääratud kulude Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas on 2024. aastal reaalväärtuses 39 % suuremad kui 2014. aastal, (20) samas kui asjaomase tasude sissenõudmise piirkonna teenuseühikute arv peaks 2024. aastal prognooside kohaselt kasvama 2014. aastaga võrreldes vaid 11 %. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon märgib tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangule tuginedes, et Belgiale ja Luksemburgile eraldatud osa ettevõtja MUAC kogukuludest on aja jooksul tõepoolest suurenenud, kuna Brüsseli sektoris on tööle võetud varasemast rohkem lennujuhte. Kui 2014. aastal langes Belgia ja Luksemburgi arvele 32 % ettevõtja MUAC kuludest, siis kolmandal võrdlusperioodil suurenes see näitaja 34 %ni. Selle muudatuse mõju Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulubaasile suurendab veelgi ettevõtja MUAC kogukulude üldine kasv. Komisjon märgib, et ettevõtja MUAC kindlaksmääratud kulude Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas on 2024. aastal reaalväärtuses 39 % suuremad kui 2014. aastal, (20) samas kui asjaomase tasude sissenõudmise piirkonna teenuseühikute arv peaks 2024. aastal prognooside kohaselt kasvama 2014. aastaga võrreldes vaid 11 %.

20

| (46) | Komisjon võtab teadmiseks Belgia poolt põhjaliku uurimise käigus tehtud avalduse, milles märgitakse, et ettevõtja MUAC kulude rahastamise metoodika, mis võeti kasutusele 1986. aastal, põhineb kulude katmise süsteemil ega järgi tulemuslikkuse kavaga kehtestatud majanduslikke eeskirju. Tulemuslikkuse hindamise asutuse esitatud asjaomaste tähelepanekud näitavad, et tegelikult kasutab ettevõtja MUAC kulude täieliku hüvitamise süsteemi. Vaatamata sellele, et ettevõtja MUAC on aeronavigatsiooniteenuse osutaja, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 1 lõikele 2 kuulub tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kohaldamisalasse, ei kanna ta finantsriske ega kasuta rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklis 27 sätestatud liiklusriski jagamise mehhanismi, kõnealuse rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklis 28 sätestatud kulude jagamise mehhanismi ega kõnealuse rakendusmääruse artikli 11 lõikes 3 sätestatud stiimuleid läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon võtab teadmiseks Belgia poolt põhjaliku uurimise käigus tehtud avalduse, milles märgitakse, et ettevõtja MUAC kulude rahastamise metoodika, mis võeti kasutusele 1986. aastal, põhineb kulude katmise süsteemil ega järgi tulemuslikkuse kavaga kehtestatud majanduslikke eeskirju. Tulemuslikkuse hindamise asutuse esitatud asjaomaste tähelepanekud näitavad, et tegelikult kasutab ettevõtja MUAC kulude täieliku hüvitamise süsteemi. Vaatamata sellele, et ettevõtja MUAC on aeronavigatsiooniteenuse osutaja, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 1 lõikele 2 kuulub tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kohaldamisalasse, ei kanna ta finantsriske ega kasuta rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklis 27 sätestatud liiklusriski jagamise mehhanismi, kõnealuse rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklis 28 sätestatud kulude jagamise mehhanismi ega kõnealuse rakendusmääruse artikli 11 lõikes 3 sätestatud stiimuleid läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks.

| (47) | Komisjon märgib, et ettevõtja MUAC tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi rakendamise põhjaliku uurimise käigus esmakordselt kogutud teave näitab, et asjakohaste õiguslike nõuete täitmisel esineb probleeme. See järeldus ei piira rikkumismenetlusi, mida komisjon võib selles küsimuses algatada. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon märgib, et ettevõtja MUAC tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi rakendamise põhjaliku uurimise käigus esmakordselt kogutud teave näitab, et asjakohaste õiguslike nõuete täitmisel esineb probleeme. See järeldus ei piira rikkumismenetlusi, mida komisjon võib selles küsimuses algatada.

Teise võrdlusperioodi edasilükatud või tühistatud investeeringutega seotud kulud

Teise võrdlusperioodi edasilükatud või tühistatud investeeringutega seotud kulud

| (48) | Komisjon märgib, et teisel võrdlusperioodil lükkasid ettevõtjad skeyes ja MUAC edasi või tühistasid mitu kavandatud investeeringut põhivarasse, mis olid osa teise võrdlusperioodi tulemuslikkuse kavast. Õhuruumi kasutajatelt nõuti nende investeeringute osalist katmist Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulubaasi osana, ehkki need investeeringud ei olnud lõpule viidud ega andnud seega oodatud käitamiseeliseid. Tulemuslikkuse hindamise asutuse arvutuste kohaselt teenis ettevõtja skeyes sellega seoses kogu teise võrdlusperioodi jooksul nominaalväärtuses 7,8 miljonit eurot ja ettevõtja MUAC 2,1 miljonit eurot. Belgia märgib, et tal ei ole kavas hüvitada õhuruumi kasutajatele summasid, mida nõuti teiseks võrdlusperioodiks kavandatud ja lõpule viimata investeeringute eest põhivarasse, kuna ta leiab, et teise võrdlusperioodi puhul puudub selleks õiguslik kohustus. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märgib, et teisel võrdlusperioodil lükkasid ettevõtjad skeyes ja MUAC edasi või tühistasid mitu kavandatud investeeringut põhivarasse, mis olid osa teise võrdlusperioodi tulemuslikkuse kavast. Õhuruumi kasutajatelt nõuti nende investeeringute osalist katmist Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulubaasi osana, ehkki need investeeringud ei olnud lõpule viidud ega andnud seega oodatud käitamiseeliseid. Tulemuslikkuse hindamise asutuse arvutuste kohaselt teenis ettevõtja skeyes sellega seoses kogu teise võrdlusperioodi jooksul nominaalväärtuses 7,8 miljonit eurot ja ettevõtja MUAC 2,1 miljonit eurot. Belgia märgib, et tal ei ole kavas hüvitada õhuruumi kasutajatele summasid, mida nõuti teiseks võrdlusperioodiks kavandatud ja lõpule viimata investeeringute eest põhivarasse, kuna ta leiab, et teise võrdlusperioodi puhul puudub selleks õiguslik kohustus.

| (49) | Kui mõned neist teise võrdlusperioodi investeeringutest viiakse lõpule hilisemas etapis, peaksid Belgia ja Luksemburgi riiklikud ohutusasutused kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 22 lõikega 7 tagama, et kolmandal võrdlusperioodil või sellele järgnevatel võrdlusperioodidel ei nõuta õhuruumi kasutajatelt teist korda sisse asjaomaste investeeringutega seotud summasid, mis on teisel võrdlusperioodil juba sisse nõutud. |
| --- | --- |

(49)

Kui mõned neist teise võrdlusperioodi investeeringutest viiakse lõpule hilisemas etapis, peaksid Belgia ja Luksemburgi riiklikud ohutusasutused kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 22 lõikega 7 tagama, et kolmandal võrdlusperioodil või sellele järgnevatel võrdlusperioodidel ei nõuta õhuruumi kasutajatelt teist korda sisse asjaomaste investeeringutega seotud summasid, mis on teisel võrdlusperioodil juba sisse nõutud.

Järeldused aeronavigatsiooniteenuste osutamise keerukuse kohta asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas ja selle areng aja jooksul

Järeldused aeronavigatsiooniteenuste osutamise keerukuse kohta asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas ja selle areng aja jooksul

| (50) | Belgia ja Luksemburg väidavad, et õhuruumi keerukus on peamine põhjus, miks nende kavandatud kulutõhususe tulemuseesmärgid kalduvad kõrvale kogu liitu hõlmavatest kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumustest. Eelkõige rõhutavad Belgia ja Luksemburg, et nende õhuruumi keerukus suurendab lennujuhtide suhtelist töökoormust, millel on omakorda negatiivne mõju lennujuhtide töö tootlikkusele ja marsruuditeenuste kulubaasile. |
| --- | --- |

(50)

Belgia ja Luksemburg väidavad, et õhuruumi keerukus on peamine põhjus, miks nende kavandatud kulutõhususe tulemuseesmärgid kalduvad kõrvale kogu liitu hõlmavatest kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumustest. Eelkõige rõhutavad Belgia ja Luksemburg, et nende õhuruumi keerukus suurendab lennujuhtide suhtelist töökoormust, millel on omakorda negatiivne mõju lennujuhtide töö tootlikkusele ja marsruuditeenuste kulubaasile.

| (51) | Tulemuslikkuse hindamise asutuse järeldusi arvesse võttes tunnistab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna puhul on lendude suure arvu ja paljude erinevate lennutrajektooride ristumise tõttu tegemist väga keeruka õhuruumiga. Seega peavad ettevõtjad skeyes ja MUAC toime tulema keerukate käitamistingimustega. |
| --- | --- |

(51)

Tulemuslikkuse hindamise asutuse järeldusi arvesse võttes tunnistab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna puhul on lendude suure arvu ja paljude erinevate lennutrajektooride ristumise tõttu tegemist väga keeruka õhuruumiga. Seega peavad ettevõtjad skeyes ja MUAC toime tulema keerukate käitamistingimustega.

| (52) | Komisjon märgib siiski, et Belgia ja Luksemburg ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et nende tegevus oleks kolmandal võrdlusperioodil muutunud teise võrdlusperioodiga võrreldes keerukamaks või et kolmanda võrdlusperioodi viimastel kuudel peaksid käitamistingimused veelgi keerukamaks muutuma. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon märgib siiski, et Belgia ja Luksemburg ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et nende tegevus oleks kolmandal võrdlusperioodil muutunud teise võrdlusperioodiga võrreldes keerukamaks või et kolmanda võrdlusperioodi viimastel kuudel peaksid käitamistingimused veelgi keerukamaks muutuma.

| (53) | Olemasolev teave, mida tulemuslikkuse hindamise asutus on täiendavalt analüüsinud, osutab sellele, et ettevõtjate skeyes ja MUAC tegevuse keerukus teisel võrdlusperioodil oluliselt ei muutunud. 2020. ja 2021. aasta puhul ei saa tegevuse keerukuse kohta sisulisi järeldusi teha, kuna liiklusmaht oli COVID-19 pandeemia tõttu erakordselt väike. Kolmanda võrdlusperioodi viimaste kuude puhul puuduvad tõendid selle kohta, et lennujuhtimise keerukus oleks teisel võrdlusperioodil täheldatud olukorraga võrreldes märkimisväärselt suurenenud. |
| --- | --- |

(53)

Olemasolev teave, mida tulemuslikkuse hindamise asutus on täiendavalt analüüsinud, osutab sellele, et ettevõtjate skeyes ja MUAC tegevuse keerukus teisel võrdlusperioodil oluliselt ei muutunud. 2020. ja 2021. aasta puhul ei saa tegevuse keerukuse kohta sisulisi järeldusi teha, kuna liiklusmaht oli COVID-19 pandeemia tõttu erakordselt väike. Kolmanda võrdlusperioodi viimaste kuude puhul puuduvad tõendid selle kohta, et lennujuhtimise keerukus oleks teisel võrdlusperioodil täheldatud olukorraga võrreldes märkimisväärselt suurenenud.

| (54) | Võttes arvesse, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas on lennujuhtimine ka tavapärastes liiklustingimustes olnud alati suhteliselt keerukas, nagu on selgitatud põhjendustes 52 ja 53, leiab komisjon, et selle väitega ei saa õigustada kulude suurenemist kolmanda võrdlusperioodil. Seega jäävad põhjenduses 23 esitatud järeldused rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b sätestatud hindamiskriteeriumide kohta samaks. |
| --- | --- |

(54)

Võttes arvesse, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas on lennujuhtimine ka tavapärastes liiklustingimustes olnud alati suhteliselt keerukas, nagu on selgitatud põhjendustes 52 ja 53, leiab komisjon, et selle väitega ei saa õigustada kulude suurenemist kolmanda võrdlusperioodil. Seega jäävad põhjenduses 23 esitatud järeldused rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b sätestatud hindamiskriteeriumide kohta samaks.

| (55) | Lisaks tuletab komisjon meelde, et lennujuhtimise keerukust on juba arvesse võetud, kehtestades aeronavigatsiooniteenuse osutajate võrdlusrühmad, millest lähtutakse rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumi kohaldamisel. Praegused võrdlusrühmad koosnevad sarnaste tegevus- ja majandustingimustega aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ning Belgia ja Luksemburgi võrdlusrühm hõlmab Austriat, Šveitsi ja Madalmaid, kes kõik peavad töötama suhteliselt keerukas käitamiskeskkonnas. Seega jääb põhjenduses 24 esitatud järeldus IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumi kohta muutmata. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks tuletab komisjon meelde, et lennujuhtimise keerukust on juba arvesse võetud, kehtestades aeronavigatsiooniteenuse osutajate võrdlusrühmad, millest lähtutakse rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumi kohaldamisel. Praegused võrdlusrühmad koosnevad sarnaste tegevus- ja majandustingimustega aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ning Belgia ja Luksemburgi võrdlusrühm hõlmab Austriat, Šveitsi ja Madalmaid, kes kõik peavad töötama suhteliselt keerukas käitamiskeskkonnas. Seega jääb põhjenduses 24 esitatud järeldus IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumi kohta muutmata.

Järeldused, mis hõlmavad piiriüleseid teenuste osutamise kokkuleppeid naaberriikidega ning nende tegevus- ja finantsmõju

Järeldused, mis hõlmavad piiriüleseid teenuste osutamise kokkuleppeid naaberriikidega ning nende tegevus- ja finantsmõju

| (56) | Belgia ja Luksemburg selgitavad läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis, et ettevõtja MUAC Brüsseli sektor osutab piiriüleseid teenuseid ka Prantsusmaa ja Saksamaa õhuruumis. Belgia ja Luksemburg täpsustavad, et nende piiriülestel aladel toimuvate lendude puhul, mida teenindavad ettevõtja MUAC lennujuhid, registreeritakse marsruudil osutatavate teenuste ühikud Prantsusmaa ja Saksamaa tasude sissenõudmise piirkondades, kuid asjaomaste teenustega seotud kulud nõutakse sisse kasutajatelt, kes käitavad lende Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas. Belgia ja Luksemburgi arvates suurendab see kindlaksmääratud ühikuhinda nende tasude sissenõudmise piirkonnas. |
| --- | --- |

(56)

Belgia ja Luksemburg selgitavad läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis, et ettevõtja MUAC Brüsseli sektor osutab piiriüleseid teenuseid ka Prantsusmaa ja Saksamaa õhuruumis. Belgia ja Luksemburg täpsustavad, et nende piiriülestel aladel toimuvate lendude puhul, mida teenindavad ettevõtja MUAC lennujuhid, registreeritakse marsruudil osutatavate teenuste ühikud Prantsusmaa ja Saksamaa tasude sissenõudmise piirkondades, kuid asjaomaste teenustega seotud kulud nõutakse sisse kasutajatelt, kes käitavad lende Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas. Belgia ja Luksemburgi arvates suurendab see kindlaksmääratud ühikuhinda nende tasude sissenõudmise piirkonnas.

| (57) | Komisjon on põhjaliku uurimise käigus analüüsinud piiriüleste teenuste osutamist Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas. Komisjon leidis, et ettevõtja MUAC osutab kolmel piiriülesel alal Prantsusmaal ja Saksamaal märkimisväärset tööjõuressurssi nõudvaid teenuseid, mille eest ettevõtja MUAC ei saa liikmesriikidelt, kes talle nende teenuste osutamise on delegeerinud, rahalist hüvitist. Sama tähelepanek tehti kahe piiriülese ala kohta, mis asuvad Madalmaade õhuruumis, kus teenuste osutamine on delegeeritud ettevõtjale skeyes. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon on põhjaliku uurimise käigus analüüsinud piiriüleste teenuste osutamist Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas. Komisjon leidis, et ettevõtja MUAC osutab kolmel piiriülesel alal Prantsusmaal ja Saksamaal märkimisväärset tööjõuressurssi nõudvaid teenuseid, mille eest ettevõtja MUAC ei saa liikmesriikidelt, kes talle nende teenuste osutamise on delegeerinud, rahalist hüvitist. Sama tähelepanek tehti kahe piiriülese ala kohta, mis asuvad Madalmaade õhuruumis, kus teenuste osutamine on delegeeritud ettevõtjale skeyes.

| (58) | Komisjon leidis tulemuslikkuse hindamise asutuse täiendava analüüsi põhjal, et ettevõtjate MUAC ja skeyes poolt põhjenduses 57 nimetatud piiriülestel aladel osutatud teenuste kogumaksumus oli 2019. aastal ligikaudu 12,2 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), millest ettevõtja MUAC arvele langes 6,8 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ja ettevõtja skeyes arvele 5,4 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). |
| --- | --- |

(58)

Komisjon leidis tulemuslikkuse hindamise asutuse täiendava analüüsi põhjal, et ettevõtjate MUAC ja skeyes poolt põhjenduses 57 nimetatud piiriülestel aladel osutatud teenuste kogumaksumus oli 2019. aastal ligikaudu 12,2 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), millest ettevõtja MUAC arvele langes 6,8 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ja ettevõtja skeyes arvele 5,4 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades).

| (59) | Samas märgib komisjon, et Belgia ei ole teatanud ühestki muudatusest seoses ettevõtjate skeyes ja MUAC poolt piiriülestel aladel pakutavate teenustega teisel või kolmandal võrdlusperioodil. Kumbki ettevõtja ei ole oma tegevust laiendanud, samuti ei ole täheldatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate töökoormuse kasvu teisel ja kolmandal võrdlusperioodil. Kuna nende teenustega seotud kulude osakaal Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kogukulubaasis on jäänud samaks, ei mängi ettevõtjate skeyes ja MUAC poolt piiriülestel aladel osutatavad teenused kulutõhususe suundumuste arvutamisel erilist rolli. Seega jäävad põhjenduses 23 esitatud järeldused IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b sätestatud hindamiskriteeriumide kohta samaks. |
| --- | --- |

(59)

Samas märgib komisjon, et Belgia ei ole teatanud ühestki muudatusest seoses ettevõtjate skeyes ja MUAC poolt piiriülestel aladel pakutavate teenustega teisel või kolmandal võrdlusperioodil. Kumbki ettevõtja ei ole oma tegevust laiendanud, samuti ei ole täheldatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate töökoormuse kasvu teisel ja kolmandal võrdlusperioodil. Kuna nende teenustega seotud kulude osakaal Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kogukulubaasis on jäänud samaks, ei mängi ettevõtjate skeyes ja MUAC poolt piiriülestel aladel osutatavad teenused kulutõhususe suundumuste arvutamisel erilist rolli. Seega jäävad põhjenduses 23 esitatud järeldused IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b sätestatud hindamiskriteeriumide kohta samaks.

| (60) | Ehkki piiriüleste teenuste osutamise kord, mida eespool käsitleti, toob märkimisväärset kasu, vähendades käitamise keerukust ja suurendades teenuste tõhusust, tähendab määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15 sätestatud põhimõte „kasutaja maksab“ seda, et õhuruumi kasutajad peaksid maksma kulude eest, mida nad tekitavad kasutamiskohas või sellele võimalikult lähedal (21). Nii on rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 21 lõikes 2 sätestatud, et tasude sissenõudmise piirkonnad peavad olema kooskõlas aeronavigatsiooniteenuste osutamisega, ning et nende alla võivad kuuluda teenused, mida osutab mõnes teises liikmesriigis asutatud aeronavigatsiooniteenuse osutaja seoses piiriülese õhuruumiga. Kõnealuse rakendusmääruse artikli 22 lõikes 1 on täpsustatud, et tasude sissenõudmise piirkonna kulubaas hõlmab kindlaksmääratud kulusid, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas. |
| --- | --- |

(60)

Ehkki piiriüleste teenuste osutamise kord, mida eespool käsitleti, toob märkimisväärset kasu, vähendades käitamise keerukust ja suurendades teenuste tõhusust, tähendab määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15 sätestatud põhimõte „kasutaja maksab“ seda, et õhuruumi kasutajad peaksid maksma kulude eest, mida nad tekitavad kasutamiskohas või sellele võimalikult lähedal (21). Nii on rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 21 lõikes 2 sätestatud, et tasude sissenõudmise piirkonnad peavad olema kooskõlas aeronavigatsiooniteenuste osutamisega, ning et nende alla võivad kuuluda teenused, mida osutab mõnes teises liikmesriigis asutatud aeronavigatsiooniteenuse osutaja seoses piiriülese õhuruumiga. Kõnealuse rakendusmääruse artikli 22 lõikes 1 on täpsustatud, et tasude sissenõudmise piirkonna kulubaas hõlmab kindlaksmääratud kulusid, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega asjaomases tasude sissenõudmise piirkonnas.

21

| (61) | Põhjenduses 60 esitatut silmas pidades leiab komisjon, et põhjenduses 57 osutatud piiriülestel aladel aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks kehtestatud rahastamiskord ei ole kooskõlas tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi aluseks olevate õiguslike nõuetega. See järeldus ei piira rikkumismenetlusi, mida komisjon võib selles küsimuses algatada. |
| --- | --- |

(61)

Põhjenduses 60 esitatut silmas pidades leiab komisjon, et põhjenduses 57 osutatud piiriülestel aladel aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks kehtestatud rahastamiskord ei ole kooskõlas tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi aluseks olevate õiguslike nõuetega. See järeldus ei piira rikkumismenetlusi, mida komisjon võib selles küsimuses algatada.

| (62) | Kuna piiriülestel aladel osutatavate teenuste rahastamine ei ole kooskõlas põhjenduses 60 osutatud õigusnormidega, ei saa selle abil põhjendada 2019. aasta lähteväärtuse kohandamist seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumiga. Tulemuslikkuse hindamise asutuse järeldusi silmas pidades oleks Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna lähteväärtus võrdlusrühma keskmisest lähteväärsusest + 5,9 % suurem isegi siis, kui Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna 2019. aasta lähteväärtust oleks kohandatud nii, et see hõlmanuks ka piiriülestel aladel osutatavaid teenuseid. Seega jäävad põhjenduses 24 esitatud järeldused IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumide kohta samaks. |
| --- | --- |

(62)

Kuna piiriülestel aladel osutatavate teenuste rahastamine ei ole kooskõlas põhjenduses 60 osutatud õigusnormidega, ei saa selle abil põhjendada 2019. aasta lähteväärtuse kohandamist seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumiga. Tulemuslikkuse hindamise asutuse järeldusi silmas pidades oleks Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna lähteväärtus võrdlusrühma keskmisest lähteväärsusest + 5,9 % suurem isegi siis, kui Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna 2019. aasta lähteväärtust oleks kohandatud nii, et see hõlmanuks ka piiriülestel aladel osutatavaid teenuseid. Seega jäävad põhjenduses 24 esitatud järeldused IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud hindamiskriteeriumide kohta samaks.

Järeldused marsruudi- ja terminaliteenuste kulude jaotuse kohta

Järeldused marsruudi- ja terminaliteenuste kulude jaotuse kohta

| (63) | Belgia võttis kolmandal võrdlusperioodil marsruudi- ja terminaliteenuste kindlaksmääratud kulude jaotamiseks kasutusele täiustatud metoodika. Asjaomased muudatused hõlmavad ettevõtja skeyes lähenemislennujuhtimisteenustega seotud kulude (edaspidi „lähenemisteenuste osutamisega seotud kulud“) jaotust ja Belgia riiklike järelevalveasutuste kulude jaotust. Komisjon märgib, et Belgia on otsustanud arvestada oma lähenemisteenuste osutamisega seotud kulud peaaegu täies mahus marsruudil osutatavate teenuste hulka, mis tähendab, et kolmandal võrdlusperioodil kantakse täiendavad kindlaksmääratud kulud üle Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonda. |
| --- | --- |

(63)

Belgia võttis kolmandal võrdlusperioodil marsruudi- ja terminaliteenuste kindlaksmääratud kulude jaotamiseks kasutusele täiustatud metoodika. Asjaomased muudatused hõlmavad ettevõtja skeyes lähenemislennujuhtimisteenustega seotud kulude (edaspidi „lähenemisteenuste osutamisega seotud kulud“) jaotust ja Belgia riiklike järelevalveasutuste kulude jaotust. Komisjon märgib, et Belgia on otsustanud arvestada oma lähenemisteenuste osutamisega seotud kulud peaaegu täies mahus marsruudil osutatavate teenuste hulka, mis tähendab, et kolmandal võrdlusperioodil kantakse täiendavad kindlaksmääratud kulud üle Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonda.

| (64) | Komisjon märgib, et Belgia ja Luksemburg kohandasid läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis 2014. ja 2019. aasta lähteväärtusi, et võtta arvesse muudatusi marsruudi- ja terminaliteenuste kulude jaotuses. Seega ei mõjuta need muudatused otseselt kulutõhususe tulemuseesmärkide hindamist vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon märgib, et Belgia ja Luksemburg kohandasid läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis 2014. ja 2019. aasta lähteväärtusi, et võtta arvesse muudatusi marsruudi- ja terminaliteenuste kulude jaotuses. Seega ei mõjuta need muudatused otseselt kulutõhususe tulemuseesmärkide hindamist vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisas sätestatud kriteeriumidele.

| (65) | Seoses tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnanguga märgib komisjon, et Belgia suurendas 2019. aasta lähteväärtust marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas 14,3 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ja vähendas samal ajal oma terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna (sh Brüsseli lennujaam (EBBR)) lähteväärtust 4,4 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Komisjon on teadlik, et ettevõtja skeyes kannab kulusid ka seoses piirkondlikes lennujaamades osutatavate lähenemisteenustega, mis jäävad kolmanda võrdlusperioodi tulemuslikkuse kava kohaldamisalast välja. Siiski leiab komisjon, et Belgia ei ole piisavalt selgitanud ega põhjendanud suuri lahknevusi marsruudi ja terminali lähteväärtuste kohandamisel, sest tulemuslikkuse kavaga hõlmamata piirkondlike lennujaamadega seotud lähenemiskulud tunduvad olevat ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

(65)

Seoses tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnanguga märgib komisjon, et Belgia suurendas 2019. aasta lähteväärtust marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas 14,3 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ja vähendas samal ajal oma terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna (sh Brüsseli lennujaam (EBBR)) lähteväärtust 4,4 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Komisjon on teadlik, et ettevõtja skeyes kannab kulusid ka seoses piirkondlikes lennujaamades osutatavate lähenemisteenustega, mis jäävad kolmanda võrdlusperioodi tulemuslikkuse kava kohaldamisalast välja. Siiski leiab komisjon, et Belgia ei ole piisavalt selgitanud ega põhjendanud suuri lahknevusi marsruudi ja terminali lähteväärtuste kohandamisel, sest tulemuslikkuse kavaga hõlmamata piirkondlike lennujaamadega seotud lähenemiskulud tunduvad olevat ebaproportsionaalsed.

| (66) | Lisaks leiab komisjon, et Belgia ei ole jaotanud lähenemisteenuste osutamisega seotud kulusid marsruudil osutatavate teenuste ja terminaliteenuste vahel proportsionaalselt ega kasutanud läbipaistvat metoodikat, kuna peaaegu kõik lähenemisteenuste osutamisega seotud kulud on arvestatud marsruuditeenuste kulubaasi hulka. Komisjon on seisukohal, et selline lähenemisteenuse osutamisega seotud kulude jaotus ei vasta määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktis e ja rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 22 lõikes 5 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks leiab komisjon, et Belgia ei ole jaotanud lähenemisteenuste osutamisega seotud kulusid marsruudil osutatavate teenuste ja terminaliteenuste vahel proportsionaalselt ega kasutanud läbipaistvat metoodikat, kuna peaaegu kõik lähenemisteenuste osutamisega seotud kulud on arvestatud marsruuditeenuste kulubaasi hulka. Komisjon on seisukohal, et selline lähenemisteenuse osutamisega seotud kulude jaotus ei vasta määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktis e ja rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 22 lõikes 5 sätestatud nõuetele.

| (67) | Seega ei piira käesoleva otsuse põhjendustes 63–66 esitatud tähelepanekud rikkumismenetlust, mille komisjon võib algatada seoses Belgia poolt kulude jaotamise metoodikas tehtud muudatustega kolmandal võrdlusperioodil. |
| --- | --- |

(67)

Seega ei piira käesoleva otsuse põhjendustes 63–66 esitatud tähelepanekud rikkumismenetlust, mille komisjon võib algatada seoses Belgia poolt kulude jaotamise metoodikas tehtud muudatustega kolmandal võrdlusperioodil.

Kokkuvõte läbivaadatud tulemuseesmärkide hindamisest rakendusmääruse 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud kriteeriumide alusel

Kokkuvõte läbivaadatud tulemuseesmärkide hindamisest rakendusmääruse 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud kriteeriumide alusel

| (68) | Eespool esitatud tähelepanekute põhjal järeldab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärgid ei vasta ühelegi rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud hindamiskriteeriumile. |
| --- | --- |

(68)

Eespool esitatud tähelepanekute põhjal järeldab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärgid ei vasta ühelegi rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud hindamiskriteeriumile.

Hinnang meetmetele, millele Belgia ja Luksemburg viitavad, et põhjendada eespool kirjeldatud kõrvalekaldeid kogu liitu hõlmavatest kulutõhususe suundumustest

Hinnang meetmetele, millele Belgia ja Luksemburg viitavad, et põhjendada eespool kirjeldatud kõrvalekaldeid kogu liitu hõlmavatest kulutõhususe suundumustest

| (69) | Lisaks peab komisjon vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktile d kontrollima, kas kõrvalekalded kõnealuse lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud kriteeriumidest on vajalikud ja proportsionaalsed, et võimaldada saavutada tulemuseesmärgid põhilises läbilaskevõimega seotud tulemusvaldkonnas või rakendada restruktureerimismeetmeid rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 2 punkti 18 tähenduses. Eelkõige kontrollis komisjon, kas täheldatud kõrvalekalded kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest ja kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalisest arengusuundumusest võib panna üksnes läbilaskevõimega seotud täiendavate kindlaksmääratud kulude arvele. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks peab komisjon vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktile d kontrollima, kas kõrvalekalded kõnealuse lisa punkti 1.4 alapunktides a, b ja c sätestatud kriteeriumidest on vajalikud ja proportsionaalsed, et võimaldada saavutada tulemuseesmärgid põhilises läbilaskevõimega seotud tulemusvaldkonnas või rakendada restruktureerimismeetmeid rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 2 punkti 18 tähenduses. Eelkõige kontrollis komisjon, kas täheldatud kõrvalekalded kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest ja kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalisest arengusuundumusest võib panna üksnes läbilaskevõimega seotud täiendavate kindlaksmääratud kulude arvele.

| (70) | Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangul on Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kolmandaks võrdlusperioodiks esitatud marsruudi kindlaksmääratud kulude ning kolmanda võrdlusperioodi kogu liitu hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumuse järgimiseks nõutavate kindlaksmääratud kulude vahe 2024. aastal ligikaudu 8,2 miljonit eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses, kusjuures vastav kõrvalekalle kogu ELi hõlmavast pikaajalisest arengusuundumusest on 43,7 miljonit eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangul on Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kolmandaks võrdlusperioodiks esitatud marsruudi kindlaksmääratud kulude ning kolmanda võrdlusperioodi kogu liitu hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumuse järgimiseks nõutavate kindlaksmääratud kulude vahe 2024. aastal ligikaudu 8,2 miljonit eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses, kusjuures vastav kõrvalekalle kogu ELi hõlmavast pikaajalisest arengusuundumusest on 43,7 miljonit eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses.

| (71) | Komisjon märgib, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekt sisaldab seitset meedet, mis Belgia ja Luksemburgi arvates tuleks läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks võtta (edaspidi „läbilaskevõimega seotud meetmed“) ning mis aitaksid Belgia ja Luksemburgi väitel põhjendada, miks nende kulutõhususe tulemuseesmärgid kalduvad kõrvale kogu liitu hõlmavatest kulutõhususe tulemuseesmärkidest. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon märgib, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekt sisaldab seitset meedet, mis Belgia ja Luksemburgi arvates tuleks läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks võtta (edaspidi „läbilaskevõimega seotud meetmed“) ning mis aitaksid Belgia ja Luksemburgi väitel põhjendada, miks nende kulutõhususe tulemuseesmärgid kalduvad kõrvale kogu liitu hõlmavatest kulutõhususe tulemuseesmärkidest.

| (72) | Komisjon on pärast seda, kui ta esitas otsuses (EL) 2022/2255 oma järeldused läbilaskevõimega seotud meetmete kohta, asjaomaseid meetmeid täiendavalt analüüsinud. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon on pärast seda, kui ta esitas otsuses (EL) 2022/2255 oma järeldused läbilaskevõimega seotud meetmete kohta, asjaomaseid meetmeid täiendavalt analüüsinud.

Meede 1

Meede 1

| (73) | Esimene läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „ meede 1“) hõlmab lennujuhtide värbamist ja koolitamist ettevõtja skeyes poolt, et kolmandaks ja neljandaks võrdlusperioodiks jätkuks piisavalt lennujuhte. Belgia ja Luksemburg selgitavad, et meede 1 on oluline selleks, et tulla toime lennujuhtide tööjõu vananemisega ning sellest tuleneva pensionile jäämiste suure arvuga kolmandal ja neljandal võrdlusperioodil. Need pensionilejäämised on eelkõige seotud põhjenduses 36 nimetatud DISPO kava kohaldamisega. |
| --- | --- |

(73)

Esimene läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „ meede 1“) hõlmab lennujuhtide värbamist ja koolitamist ettevõtja skeyes poolt, et kolmandaks ja neljandaks võrdlusperioodiks jätkuks piisavalt lennujuhte. Belgia ja Luksemburg selgitavad, et meede 1 on oluline selleks, et tulla toime lennujuhtide tööjõu vananemisega ning sellest tuleneva pensionile jäämiste suure arvuga kolmandal ja neljandal võrdlusperioodil. Need pensionilejäämised on eelkõige seotud põhjenduses 36 nimetatud DISPO kava kohaldamisega.

| (74) | Lisaks rõhutas Belgia põhjaliku uurimise käigus, et kui meetmega 1 ette nähtud koolitamist ja uute lennujuhtide värbamist ei toimuks, väheneks lennujuhtide arv kolmanda võrdlusperioodi lõpuks 15 %. Belgia väitel vähendaks see oluliselt läbilaskevõimet. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks rõhutas Belgia põhjaliku uurimise käigus, et kui meetmega 1 ette nähtud koolitamist ja uute lennujuhtide värbamist ei toimuks, väheneks lennujuhtide arv kolmanda võrdlusperioodi lõpuks 15 %. Belgia väitel vähendaks see oluliselt läbilaskevõimet.

| (75) | Belgia esitatud teavet silmas pidades nõustub komisjon, et ettevõtjal skeyes on vaja värvata ja koolitada uusi lennujuhte, kui ta soovib oma töötajaskonda säilitada ja suurendada ning tagada, et tal oleks lennuliikluse edasist arenguprognoosi arvestades piisav arv lennujuhte. Komisjon märgib siiski ka seda, et vajadus välja õpetada suur hulk uusi lennujuhte on suurel määral tingitud DISPO eelpensionikava rakendamisest. |
| --- | --- |

(75)

Belgia esitatud teavet silmas pidades nõustub komisjon, et ettevõtjal skeyes on vaja värvata ja koolitada uusi lennujuhte, kui ta soovib oma töötajaskonda säilitada ja suurendada ning tagada, et tal oleks lennuliikluse edasist arenguprognoosi arvestades piisav arv lennujuhte. Komisjon märgib siiski ka seda, et vajadus välja õpetada suur hulk uusi lennujuhte on suurel määral tingitud DISPO eelpensionikava rakendamisest.

| (76) | Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti puhul on meetme 1 kulud suurenenud ja ulatuvad kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 27 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes suurenesid meetmega 1 seotud kulud 2022. aastal 22,4 %, 2023. aastal 49,0 % ja 2024. aastal 36,8 % (nominaalväärtuses) |
| --- | --- |

(76)

Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti puhul on meetme 1 kulud suurenenud ja ulatuvad kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 27 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes suurenesid meetmega 1 seotud kulud 2022. aastal 22,4 %, 2023. aastal 49,0 % ja 2024. aastal 36,8 % (nominaalväärtuses)

| (77) | Belgia väidab, et meetmega 1 seotud kulude suurenemine on tingitud kõrgemast inflatsioonimäärast ja uute töötajate värbamisega seotud tegelike kulude täpsemast hindamisest, kuna lennuliiklus taastus oodatust kiiremini ning väljalangejate hulk kolmandal võrdlusperioodil koolitustsükli juba läbinud lennujuhiõpilaste hulgas oli prognoositust suurem. Belgia täpsustas, et ettevõtja skeyes ajakohastas enne läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti esitamist oma äriplaani ja kavatseb aastatel 2022–2024 värvata nii palju uusi lennujuhte, kui tema koolitusvõimalused lubavad. |
| --- | --- |

(77)

Belgia väidab, et meetmega 1 seotud kulude suurenemine on tingitud kõrgemast inflatsioonimäärast ja uute töötajate värbamisega seotud tegelike kulude täpsemast hindamisest, kuna lennuliiklus taastus oodatust kiiremini ning väljalangejate hulk kolmandal võrdlusperioodil koolitustsükli juba läbinud lennujuhiõpilaste hulgas oli prognoositust suurem. Belgia täpsustas, et ettevõtja skeyes ajakohastas enne läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti esitamist oma äriplaani ja kavatseb aastatel 2022–2024 värvata nii palju uusi lennujuhte, kui tema koolitusvõimalused lubavad.

| (78) | Samas märgib komisjon, et vastavalt läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektile peaks 2024. aastal tööle võetud lennujuhtide arv olema tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes 6 % väiksem. Komisjon eeldab, et selle põhjuseks on lennujuhiõpilaste oodatust suurem väljalangemise määr, millele on osutatud põhjenduses 77. |
| --- | --- |

(78)

Samas märgib komisjon, et vastavalt läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektile peaks 2024. aastal tööle võetud lennujuhtide arv olema tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes 6 % väiksem. Komisjon eeldab, et selle põhjuseks on lennujuhiõpilaste oodatust suurem väljalangemise määr, millele on osutatud põhjenduses 77.

| (79) | Komisjon leiab, et meetmega 1 seotud kulude kasv, millele on osutatud põhjenduses 76, on läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud inflatsiooniindeksi muutustest oluliselt suurem. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse kava projektis meetme 1 jaoks ette nähtud kulud hõlmasid esialgu vaid lennujuhtide koolitamist selleks, et ettevõtja skeyes saaks Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas pakkuda marsruudil osutatavaid teenuseid. Belgialt põhjaliku uurimise käigus saadud teabest nähtub, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis on meetmega 1 seotud täiendavate kulude hulka arvestatud ka koolitused, mida ettevõtja skeyes korraldab lennujuhtidele terminali aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks. Terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnaga seotud kulusid ei tohiks meetme 1 puhul arvestada. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon leiab, et meetmega 1 seotud kulude kasv, millele on osutatud põhjenduses 76, on läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud inflatsiooniindeksi muutustest oluliselt suurem. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse kava projektis meetme 1 jaoks ette nähtud kulud hõlmasid esialgu vaid lennujuhtide koolitamist selleks, et ettevõtja skeyes saaks Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas pakkuda marsruudil osutatavaid teenuseid. Belgialt põhjaliku uurimise käigus saadud teabest nähtub, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis on meetmega 1 seotud täiendavate kulude hulka arvestatud ka koolitused, mida ettevõtja skeyes korraldab lennujuhtidele terminali aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks. Terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnaga seotud kulusid ei tohiks meetme 1 puhul arvestada.

| (80) | Seega leiab komisjon, et Belgia ei ole vaatamata nõudmisele piisavalt selgitanud, milliseid kohandusi ta on teinud tulemuslikkuse kava projektis ja läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis seoses kavandatud lennujuhikoolitustega ja ettevõtja skeyes kavaga võtta vastu lennujuhiõpilasi marsruudil osutatavate teenuste pakkumiseks. Lisaks ei põhjendanud Belgia marsruudil osutatavate teenuste puhul ettevõtja skeyes prognoositud kulusid ühe lennujuhiõpilase koolitamise kohta ega selgitanud nende kulude suurt kõikumist aastate lõikes. Eespool osutatud kaalutlustele tuginedes ei olnud komisjonil võimalik kvantitatiivselt kindlaks teha, kuidas ettevõtja skeyes lennujuhiõpilaste arvu kavandatav suurendamine, millele on osutatud põhjenduses 77, mõjutab marsruudil osutatavate teenuste osas meetmega 1 seotud kulusid, millele on osutatud põhjenduses 76. |
| --- | --- |

(80)

Seega leiab komisjon, et Belgia ei ole vaatamata nõudmisele piisavalt selgitanud, milliseid kohandusi ta on teinud tulemuslikkuse kava projektis ja läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis seoses kavandatud lennujuhikoolitustega ja ettevõtja skeyes kavaga võtta vastu lennujuhiõpilasi marsruudil osutatavate teenuste pakkumiseks. Lisaks ei põhjendanud Belgia marsruudil osutatavate teenuste puhul ettevõtja skeyes prognoositud kulusid ühe lennujuhiõpilase koolitamise kohta ega selgitanud nende kulude suurt kõikumist aastate lõikes. Eespool osutatud kaalutlustele tuginedes ei olnud komisjonil võimalik kvantitatiivselt kindlaks teha, kuidas ettevõtja skeyes lennujuhiõpilaste arvu kavandatav suurendamine, millele on osutatud põhjenduses 77, mõjutab marsruudil osutatavate teenuste osas meetmega 1 seotud kulusid, millele on osutatud põhjenduses 76.

| (81) | Isegi kui marsruudil osutatavate teenustega seotud koolituskulud oleksid ettevõtja skeyes puhul tõepoolest suurenenud ning aastatel 2022–2024 võetaks vastu varasemast rohkem lennujuhiõpilasi, leiab komisjon, et suuremaid koolituskulusid peaksid märkimisväärselt tasakaalustama väiksemad personalikulud, sest tegutsevate lennujuhtide arv peaks samal ajavahemikul olema kavandatust väiksem, nagu on märgitud põhjenduses 78. |
| --- | --- |

(81)

Isegi kui marsruudil osutatavate teenustega seotud koolituskulud oleksid ettevõtja skeyes puhul tõepoolest suurenenud ning aastatel 2022–2024 võetaks vastu varasemast rohkem lennujuhiõpilasi, leiab komisjon, et suuremaid koolituskulusid peaksid märkimisväärselt tasakaalustama väiksemad personalikulud, sest tegutsevate lennujuhtide arv peaks samal ajavahemikul olema kavandatust väiksem, nagu on märgitud põhjenduses 78.

| (82) | Komisjon märgib, et tegelikult tulenevad 1. meetmega seotud kulud olulisel määral DISPO kavast, mille Belgia on ise vastu võtnud, et kohaldada seda ettevõtjas skeyes töötavate lennujuhtide suhtes. On selge, et seoses DISPO kava rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil jääb ennetähtaegselt pensionile suur hulk lennujuhte, kelle asendamine uute lennujuhtidega tähendab ettevõtja skeyes jaoks suurt tegevus- ja finantskoormust. Võttes arvesse tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangut ja asjaolu, et ettevõtja skeyes jaoks on ülimalt oluline tagada kolmandal võrdlusperioodi jaoks vajalik läbilaskevõime nii, et see oleks ohutu ja järjepidev, leiab komisjon, et kokkuvõttes on meede 1 vajalik kohalike läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks. Siiski on komisjon seisukohal, et Belgia ei ole esitanud piisavaid tõendeid, et meetme 1 läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud kulude märkimisväärne suurenemine võrreldes tulemuslikkuse kava projektiga on põhjendatud ja proportsionaalne, välja arvatud niivõrd, kuivõrd see on tingitud kõrgemast inflatsiooniprognoosist. Seepärast on komisjon läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks peetavate lisakulude osas seisukohal, et meetme 1 puhul tuleb arvesse võtta kulusid, mis on esitatud tulemuslikkuse kava projektis ja väljendatud reaalväärtuses. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon märgib, et tegelikult tulenevad 1. meetmega seotud kulud olulisel määral DISPO kavast, mille Belgia on ise vastu võtnud, et kohaldada seda ettevõtjas skeyes töötavate lennujuhtide suhtes. On selge, et seoses DISPO kava rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil jääb ennetähtaegselt pensionile suur hulk lennujuhte, kelle asendamine uute lennujuhtidega tähendab ettevõtja skeyes jaoks suurt tegevus- ja finantskoormust. Võttes arvesse tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangut ja asjaolu, et ettevõtja skeyes jaoks on ülimalt oluline tagada kolmandal võrdlusperioodi jaoks vajalik läbilaskevõime nii, et see oleks ohutu ja järjepidev, leiab komisjon, et kokkuvõttes on meede 1 vajalik kohalike läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks. Siiski on komisjon seisukohal, et Belgia ei ole esitanud piisavaid tõendeid, et meetme 1 läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud kulude märkimisväärne suurenemine võrreldes tulemuslikkuse kava projektiga on põhjendatud ja proportsionaalne, välja arvatud niivõrd, kuivõrd see on tingitud kõrgemast inflatsiooniprognoosist. Seepärast on komisjon läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks peetavate lisakulude osas seisukohal, et meetme 1 puhul tuleb arvesse võtta kulusid, mis on esitatud tulemuslikkuse kava projektis ja väljendatud reaalväärtuses.

Meede 2

Meede 2

| (83) | Teine läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 2“) hõlmab lennuliikluse korraldamise süsteemi (ATM-süsteem) asendamist ühtse, integreeritud ja ühtlustatud õhuruumikorraldussüsteemiga, mis arendatakse välja koos ettevõtjaga MUAC ja Belgia kaitsejõududega projekti „Shared Air Traffic Services System 3“ (edaspidi „projekt SAS 3“) raames. Samas on kõnealune süsteem kavas kasutusele võtta alles pärast kolmanda võrdlusperioodi lõppu, kõige varem 2030. aastal, ja seega hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi kavad ainult ettevalmistavaid toiminguid. |
| --- | --- |

(83)

Teine läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 2“) hõlmab lennuliikluse korraldamise süsteemi (ATM-süsteem) asendamist ühtse, integreeritud ja ühtlustatud õhuruumikorraldussüsteemiga, mis arendatakse välja koos ettevõtjaga MUAC ja Belgia kaitsejõududega projekti „Shared Air Traffic Services System 3“ (edaspidi „projekt SAS 3“) raames. Samas on kõnealune süsteem kavas kasutusele võtta alles pärast kolmanda võrdlusperioodi lõppu, kõige varem 2030. aastal, ja seega hõlmavad kolmanda võrdlusperioodi kavad ainult ettevalmistavaid toiminguid.

| (84) | Meetme 2 kulud hõlmavad ka ettevõtja skeyes praeguse ATM-süsteemi vahepealset ajakohastamist, mis võimaldab kasutada asjaomast süsteemi üleminekuetapis, enne kui võetakse kasutusele projekti SAS 3 raames välja töötatud uus lennuliikluse korraldamise süsteem Belgia selgitas põhjaliku uurimise käigus, et vahepealne ajakohastamine hõlmab nii tehnilist kui ka funktsionaalset ajakohastamist ja peaks neljandal võrdlusperioodil tagama täiendava läbilaskevõimsuse. |
| --- | --- |

(84)

Meetme 2 kulud hõlmavad ka ettevõtja skeyes praeguse ATM-süsteemi vahepealset ajakohastamist, mis võimaldab kasutada asjaomast süsteemi üleminekuetapis, enne kui võetakse kasutusele projekti SAS 3 raames välja töötatud uus lennuliikluse korraldamise süsteem Belgia selgitas põhjaliku uurimise käigus, et vahepealne ajakohastamine hõlmab nii tehnilist kui ka funktsionaalset ajakohastamist ja peaks neljandal võrdlusperioodil tagama täiendava läbilaskevõimsuse.

| (85) | Meetme 2 kogukulusid on läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis vähendatud ja need peaksid kolmandal võrdlusperioodil ulatuma ligikaudu 7,4 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Meetmega 2 seotud kulud on tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes vähenenud: 2022. aastal 1,9 %, 2023. aastal 9,5 % ja 2024. aastal 11,9 % (nominaalväärtuses). Belgia on selgitanud, et need muudatused kajastavad täpsemalt ettevõtja skeyes poolt 2021. aasta detsembris praeguse ATM-süsteemi ajakohastamiseks allkirjastatud lepingu tegelikku väärtust. |
| --- | --- |

(85)

Meetme 2 kogukulusid on läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis vähendatud ja need peaksid kolmandal võrdlusperioodil ulatuma ligikaudu 7,4 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Meetmega 2 seotud kulud on tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes vähenenud: 2022. aastal 1,9 %, 2023. aastal 9,5 % ja 2024. aastal 11,9 % (nominaalväärtuses). Belgia on selgitanud, et need muudatused kajastavad täpsemalt ettevõtja skeyes poolt 2021. aasta detsembris praeguse ATM-süsteemi ajakohastamiseks allkirjastatud lepingu tegelikku väärtust.

| (86) | Belgia selgitas põhjaliku uurimise käigus, et kolmandal võrdlusperioodil projekti SAS 3 raames kasutusele võetud uue ATM-süsteemi puhul ei teki amortisatsioonikulusid. Belgia esitatud teabest ilmneb siiski, et uue ATM-süsteemi kapitalikulud on kavas sisse nõuda juba kolmandal võrdlusperioodil, ehkki kõnealune süsteem võetakse kasutusele alles mitu aastat pärast kolmanda võrdlusperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(86)

Belgia selgitas põhjaliku uurimise käigus, et kolmandal võrdlusperioodil projekti SAS 3 raames kasutusele võetud uue ATM-süsteemi puhul ei teki amortisatsioonikulusid. Belgia esitatud teabest ilmneb siiski, et uue ATM-süsteemi kapitalikulud on kavas sisse nõuda juba kolmandal võrdlusperioodil, ehkki kõnealune süsteem võetakse kasutusele alles mitu aastat pärast kolmanda võrdlusperioodi lõppu.

| (87) | Komisjon on seisukohal, et ettevõtja skeyes ATM-süsteemi kavandatud ajakohastamine ja selle hilisem väljavahetamine on lennutegevuse seisukohast põhjendatud ja seda võib pidada vajalikuks, et saavutada läbilaskevõime-eesmärgid. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon on seisukohal, et ettevõtja skeyes ATM-süsteemi kavandatud ajakohastamine ja selle hilisem väljavahetamine on lennutegevuse seisukohast põhjendatud ja seda võib pidada vajalikuks, et saavutada läbilaskevõime-eesmärgid.

| (88) | Samas märgib komisjon, et meetme 2 puhul esineb tõsiseid kahtlusi selle õigeaegse rakendamise suhtes. Põhjaliku uurimise käigus esitasid kolmandad isikud komisjonile teavet, mille kohaselt ettevõtja skeyes kaalub võimalust loobuda osalemisest projektis SAS 3, mille eesmärk on kavas kasutusele võtta uus ATM-süsteem. Belgia ametiasutused ei vaidlustanud seda teavet, kuid rõhutasid, et asjaosalised ei ole arutelusid projekti tuleviku üle veel lõpule viinud. Neid tähelepanekuid arvesse võttes leiab komisjon, et Belgia ei ole andnud piisavalt kindlaid tõendeid projekti SAS 3 rakendamise kohta ega alternatiivsete lahenduste kohta, mis tuleb kasutusele võtta juhul, kui projekti ellu ei viida. |
| --- | --- |

(88)

Samas märgib komisjon, et meetme 2 puhul esineb tõsiseid kahtlusi selle õigeaegse rakendamise suhtes. Põhjaliku uurimise käigus esitasid kolmandad isikud komisjonile teavet, mille kohaselt ettevõtja skeyes kaalub võimalust loobuda osalemisest projektis SAS 3, mille eesmärk on kavas kasutusele võtta uus ATM-süsteem. Belgia ametiasutused ei vaidlustanud seda teavet, kuid rõhutasid, et asjaosalised ei ole arutelusid projekti tuleviku üle veel lõpule viinud. Neid tähelepanekuid arvesse võttes leiab komisjon, et Belgia ei ole andnud piisavalt kindlaid tõendeid projekti SAS 3 rakendamise kohta ega alternatiivsete lahenduste kohta, mis tuleb kasutusele võtta juhul, kui projekti ellu ei viida.

| (89) | Lisaks märgib komisjon, et suur osa meetme 2 kuludest on tegevuskulud, eelkõige projektikulud, mis on seotud olemasoleva ATM-süsteemi vahepealseks ajakohastamiseks tehtavate ettevalmistuste ja uue süsteemi kasutuselevõtuga. Komisjon leiab, et sellised tegevuskulud on osa aeronavigatsiooniteenuse osutaja tavapärasest tegevusest ning erinevalt ATM-süsteemide ja nende komponentidega seotud kuludest ei saa neid pidada läbilaskevõime-eesmärkide saavutamisega otseselt seotud kuludeks. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks märgib komisjon, et suur osa meetme 2 kuludest on tegevuskulud, eelkõige projektikulud, mis on seotud olemasoleva ATM-süsteemi vahepealseks ajakohastamiseks tehtavate ettevalmistuste ja uue süsteemi kasutuselevõtuga. Komisjon leiab, et sellised tegevuskulud on osa aeronavigatsiooniteenuse osutaja tavapärasest tegevusest ning erinevalt ATM-süsteemide ja nende komponentidega seotud kuludest ei saa neid pidada läbilaskevõime-eesmärkide saavutamisega otseselt seotud kuludeks.

| (90) | Seepärast on komisjon seisukohal, et meetme 2 puhul tuleks läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks peetavate lisakuludena arvesse võtta vaid amortisatsioonikulusid ning ettevõtja skeyes praeguse ATM-süsteemi vahepealse ajakohastamisega seotud kapitalikulusid. |
| --- | --- |

(90)

Seepärast on komisjon seisukohal, et meetme 2 puhul tuleks läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks peetavate lisakuludena arvesse võtta vaid amortisatsioonikulusid ning ettevõtja skeyes praeguse ATM-süsteemi vahepealse ajakohastamisega seotud kapitalikulusid.

Meede 3

Meede 3

| (91) | Kolmas suutlikkusega seotud meede (edaspidi „meede 3“) on seotud ettevõttes MUAC töötavate lennujuhtide üldiste töötingimuste (edaspidi „üldiste töötingimuste pakett“) muutmisega pärast kollektiivlepingu sõlmimist 2019. aastal enne COVID-19 pandeemia puhkemist. Meede 3 hõlmab ettevõtja MUAC heaks töötavatele lennujuhtidele makstava tasu suurendamist 10,75 % seoses paindlikuma töökorralduse kehtestamisega. |
| --- | --- |

(91)

Kolmas suutlikkusega seotud meede (edaspidi „meede 3“) on seotud ettevõttes MUAC töötavate lennujuhtide üldiste töötingimuste (edaspidi „üldiste töötingimuste pakett“) muutmisega pärast kollektiivlepingu sõlmimist 2019. aastal enne COVID-19 pandeemia puhkemist. Meede 3 hõlmab ettevõtja MUAC heaks töötavatele lennujuhtidele makstava tasu suurendamist 10,75 % seoses paindlikuma töökorralduse kehtestamisega.

| (92) | Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduva teabe põhjal hõlmavad meetme 3 raames kasutusele võetud paindlikkussätted hiljuti värvatud lennujuhtide iga-aastase tööaja pikenemist, vahetuste korraldamisega seotud uusi eeskirju, võimalust sõlmida lennujuhtidega lepinguid täiendavate tööpäevade kohta, iga-aastase tööaja ja puhkuse planeerimise paindlikumaks muutmist ning võimalust leppida juba tööle asunud lennujuhtidega kokku pensioniea võimalikus pikendamises 60. eluaastani. |
| --- | --- |

(92)

Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduva teabe põhjal hõlmavad meetme 3 raames kasutusele võetud paindlikkussätted hiljuti värvatud lennujuhtide iga-aastase tööaja pikenemist, vahetuste korraldamisega seotud uusi eeskirju, võimalust sõlmida lennujuhtidega lepinguid täiendavate tööpäevade kohta, iga-aastase tööaja ja puhkuse planeerimise paindlikumaks muutmist ning võimalust leppida juba tööle asunud lennujuhtidega kokku pensioniea võimalikus pikendamises 60. eluaastani.

| (93) | Komisjon märgib, et sisuliselt on meetme 3 eesmärk suurendada lennujuhtide kättesaadavust ja lennugraafikute paindlikkust, et rahuldada liiklusnõudlust. Belgia rõhutas, et meetmega 3 loodeti COVIDi-eelsetes liiklustingimustes vähendada viivitusi lennuliiklusvoogude juhtimisel ja vältida kulusid, mida need õhuruumi kasutajatele tekitavad. Belgia lisas, et meede 3 pidi algselt võimaldama ettevõtjal MUAC näha lennujuhtide jaoks ette täiendavad vahetused – 2019. aastal 1 050 täiendavat vahetust ja 2024. aastal 3 150 täiendavat vahetust. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon märgib, et sisuliselt on meetme 3 eesmärk suurendada lennujuhtide kättesaadavust ja lennugraafikute paindlikkust, et rahuldada liiklusnõudlust. Belgia rõhutas, et meetmega 3 loodeti COVIDi-eelsetes liiklustingimustes vähendada viivitusi lennuliiklusvoogude juhtimisel ja vältida kulusid, mida need õhuruumi kasutajatele tekitavad. Belgia lisas, et meede 3 pidi algselt võimaldama ettevõtjal MUAC näha lennujuhtide jaoks ette täiendavad vahetused – 2019. aastal 1 050 täiendavat vahetust ja 2024. aastal 3 150 täiendavat vahetust.

| (94) | Tulemuslikkuse hindamise asutus jõudis komisjonile esitatud analüüsis järeldusele, et meede 3 võimaldab ettevõtjal MUAC tõepoolest pakkuda õhuruumi kasutajatele 2023. ja 2024. kalendriaastal täiendavat läbilaskevõimet ning aitab seega kolmandal võrdlusperioodil saavutada läbilaskevõime-eesmärke olukorras, kus liiklusmaht on võrreldav pandeemiaeelse tasemega. |
| --- | --- |

(94)

Tulemuslikkuse hindamise asutus jõudis komisjonile esitatud analüüsis järeldusele, et meede 3 võimaldab ettevõtjal MUAC tõepoolest pakkuda õhuruumi kasutajatele 2023. ja 2024. kalendriaastal täiendavat läbilaskevõimet ning aitab seega kolmandal võrdlusperioodil saavutada läbilaskevõime-eesmärke olukorras, kus liiklusmaht on võrreldav pandeemiaeelse tasemega.

| (95) | Meetme 3 kogukulud on läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti puhul kasvanud ja ulatuvad kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 13,2 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Meetmega 3 seotud kulud on tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes suurenenud: 2022. aastal 7,4 %, 2023. aastal 9,0 % ja 2024. aastal 9,2 % (nominaalväärtuses). Belgia poolt põhjaliku uurimise käigus esitatud teabe kohaselt on kulude kasv tingitud oodatust suuremast inflatsioonist, mis nõuab ettevõtjas MUAC töötavate lennujuhtide palkade indekseerimist. |
| --- | --- |

(95)

Meetme 3 kogukulud on läbivaadatud tulemuslikkuse kava projekti puhul kasvanud ja ulatuvad kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 13,2 miljoni euroni (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Meetmega 3 seotud kulud on tulemuslikkuse kava projektiga võrreldes suurenenud: 2022. aastal 7,4 %, 2023. aastal 9,0 % ja 2024. aastal 9,2 % (nominaalväärtuses). Belgia poolt põhjaliku uurimise käigus esitatud teabe kohaselt on kulude kasv tingitud oodatust suuremast inflatsioonist, mis nõuab ettevõtjas MUAC töötavate lennujuhtide palkade indekseerimist.

| (96) | Belgia märgib, et meetmega 3 seotud kulusid hinnati selle heakskiitmise ajal samaväärseks uute lennujuhtide palkamisega, et leida ettevõtja MUAC jaoks lahendus lennujuhtide vähesusest tingitud probleemile. Samas ei ole esitatud arvutusi ega tõendeid, mis kajastaksid meetme 3 üldist mõju kolmanda võrdlusperioodi kulubaasile. Seega ei ole komisjonil olnud võimalik kontrollida, kas kolmandal võrdlusperioodil meetme 3 jaoks ette nähtud kulud oleksid olnud samaväärsed nendega, mida ettevõtja MUAC oleks kandud juhul, kui samasugune läbilaskevõime tagamiseks oleks palgatud uusi lennujuhte. |
| --- | --- |

(96)

Belgia märgib, et meetmega 3 seotud kulusid hinnati selle heakskiitmise ajal samaväärseks uute lennujuhtide palkamisega, et leida ettevõtja MUAC jaoks lahendus lennujuhtide vähesusest tingitud probleemile. Samas ei ole esitatud arvutusi ega tõendeid, mis kajastaksid meetme 3 üldist mõju kolmanda võrdlusperioodi kulubaasile. Seega ei ole komisjonil olnud võimalik kontrollida, kas kolmandal võrdlusperioodil meetme 3 jaoks ette nähtud kulud oleksid olnud samaväärsed nendega, mida ettevõtja MUAC oleks kandud juhul, kui samasugune läbilaskevõime tagamiseks oleks palgatud uusi lennujuhte.

| (97) | Komisjoni sõnul leidis tulemuslikkuse hindamise asutus, et Belgia ja Luksemburgi poolt meetme 3 raames esitatud kulud on põhjendatud ja proportsionaalsed õhuruumi kasutajate saadava kasuga, võimaldades muu hulgas vältida ATFM-hilinemisi ning nende kahjulikku tegevus- ja finantsmõju õhuruumi kasutajatele, sealhulgas reisijatele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

(97)

Komisjoni sõnul leidis tulemuslikkuse hindamise asutus, et Belgia ja Luksemburgi poolt meetme 3 raames esitatud kulud on põhjendatud ja proportsionaalsed õhuruumi kasutajate saadava kasuga, võimaldades muu hulgas vältida ATFM-hilinemisi ning nende kahjulikku tegevus- ja finantsmõju õhuruumi kasutajatele, sealhulgas reisijatele ja keskkonnale.

| (98) | Eelkõige juhib tulemuslikkuse hindamise asutus tähelepanu tõenditele, mille kohaselt meetme 3 alla kuuluv üldiste töötingimuste pakett võimaldas esimesel rakendusaastal (2019) märkimisväärselt suurendada ettevõtja MUAC läbilaskevõimet, millega hoiti õhuruumi kasutajate jaoks ära lennuliikluse korraldamise viivitustest tulenevaid kaudseid kulusid hinnanguliselt 30 miljonit eurot. Lisaks märgib tulemuslikkuse hindamise asutus, et 2020. ja 2021. aastal lõi COVID-19 pandeemiast tingitud suur liiklussurutis erandliku olukorra, kus meetme 3 raames kehtestatud täiendavad paindlikkussätted ei olnud vajalikud. Samas leiab tulemuslikkuse hindamise asutus, et ettevõtja MUAC on 2020. ja 2021. aastal meetme 3 mõju piisavalt leevendanud, kuna läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis on täpsustatud, et mõned ülejäägi ümberpaigutamised 2020. aastast ja 2021. aasta esimesest kvartalist lükati edasi, et neid saaks kasutada kolmandal võrdlusperioodil lisakuludeta. Tulemuslikkuse hindamise asutus järeldab, et meede 3 on kolmanda võrdlusperioodi läbilaskevõimega seotud põhjustel üldiselt õigustatud, kuna see aitab suurendada ressursside kättesaadavust ja maksimeerida kättesaadavaks tehtud läbilaskevõimet ajal, mil liiklusnõudlus on suur. |
| --- | --- |

(98)

Eelkõige juhib tulemuslikkuse hindamise asutus tähelepanu tõenditele, mille kohaselt meetme 3 alla kuuluv üldiste töötingimuste pakett võimaldas esimesel rakendusaastal (2019) märkimisväärselt suurendada ettevõtja MUAC läbilaskevõimet, millega hoiti õhuruumi kasutajate jaoks ära lennuliikluse korraldamise viivitustest tulenevaid kaudseid kulusid hinnanguliselt 30 miljonit eurot. Lisaks märgib tulemuslikkuse hindamise asutus, et 2020. ja 2021. aastal lõi COVID-19 pandeemiast tingitud suur liiklussurutis erandliku olukorra, kus meetme 3 raames kehtestatud täiendavad paindlikkussätted ei olnud vajalikud. Samas leiab tulemuslikkuse hindamise asutus, et ettevõtja MUAC on 2020. ja 2021. aastal meetme 3 mõju piisavalt leevendanud, kuna läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis on täpsustatud, et mõned ülejäägi ümberpaigutamised 2020. aastast ja 2021. aasta esimesest kvartalist lükati edasi, et neid saaks kasutada kolmandal võrdlusperioodil lisakuludeta. Tulemuslikkuse hindamise asutus järeldab, et meede 3 on kolmanda võrdlusperioodi läbilaskevõimega seotud põhjustel üldiselt õigustatud, kuna see aitab suurendada ressursside kättesaadavust ja maksimeerida kättesaadavaks tehtud läbilaskevõimet ajal, mil liiklusnõudlus on suur.

| (99) | Seepärast järeldab komisjon, et meede 3 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja selle kulud on proportsionaalsed, arvestades nende positiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele. |
| --- | --- |

(99)

Seepärast järeldab komisjon, et meede 3 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja selle kulud on proportsionaalsed, arvestades nende positiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele.

Meede 4

Meede 4

| (100) | Neljas suutlikkusega seotud meede (edaspidi „meede 4“) hõlmab ettevõtja MUAC kava võtta kasutusele tõhus tegevusjärgne analüüsiprotsess, mida toetavad asjakohased vahendid ja äriteabevahendid. Belgia ja Luksemburg märgivad, et meede 4 (läbivaadatud tulemuslikkuse kavas „projekt PABI“) peaks võimaldama ettevõtjal MUAC oma igapäevast tegevust veelgi optimaalsemalt planeerida. |
| --- | --- |

(100)

Neljas suutlikkusega seotud meede (edaspidi „meede 4“) hõlmab ettevõtja MUAC kava võtta kasutusele tõhus tegevusjärgne analüüsiprotsess, mida toetavad asjakohased vahendid ja äriteabevahendid. Belgia ja Luksemburg märgivad, et meede 4 (läbivaadatud tulemuslikkuse kavas „projekt PABI“) peaks võimaldama ettevõtjal MUAC oma igapäevast tegevust veelgi optimaalsemalt planeerida.

| (101) | Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduva teabe põhjal peaks meede 4 aitama rahuldada tulevast liiklusnõudlust ja vähendama lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud viivitusi, vältides tarbetute käitamispiirangute kehtestamist õhuruumi kasutajate suhtes (nn ülereguleerimine). Komisjoni sõnul märkis Belgia, et meede 4 võetakse kasutusele 2022. aastal, kuigi Belgia ei ole seda teavet põhjaliku uurimise käigus sõnaselgelt kinnitanud. |
| --- | --- |

(101)

Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduva teabe põhjal peaks meede 4 aitama rahuldada tulevast liiklusnõudlust ja vähendama lennuliiklusvoogude juhtimisega seotud viivitusi, vältides tarbetute käitamispiirangute kehtestamist õhuruumi kasutajate suhtes (nn ülereguleerimine). Komisjoni sõnul märkis Belgia, et meede 4 võetakse kasutusele 2022. aastal, kuigi Belgia ei ole seda teavet põhjaliku uurimise käigus sõnaselgelt kinnitanud.

| (102) | Tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangu põhjal nõustub komisjon, et meetme 4 kohane tegevusjärgne analüüs aitab kasutada olemasolevaid ressursse parimal võimalikul viisil, et maksimeerida õhuruumi kasutajatele kättesaadavaks tehtud läbilaskevõimet, eelkõige suure liiklusnõudluse tingimustes. |
| --- | --- |

(102)

Tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangu põhjal nõustub komisjon, et meetme 4 kohane tegevusjärgne analüüs aitab kasutada olemasolevaid ressursse parimal võimalikul viisil, et maksimeerida õhuruumi kasutajatele kättesaadavaks tehtud läbilaskevõimet, eelkõige suure liiklusnõudluse tingimustes.

| (103) | Meetme 4 kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 0,9 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ja jäävad samaks, mis 2021. aastal esitatud tulemuslikkuse kava projektis. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 4 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks. |
| --- | --- |

(103)

Meetme 4 kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 0,9 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) ja jäävad samaks, mis 2021. aastal esitatud tulemuslikkuse kava projektis. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 4 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks.

| (104) | Seepärast leiab komisjon, et meede 4 on läbilaskevõime-eesmärkide pidevaks järgmiseks vajalik ja et sellega seotud kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse struktuurset ja käitamisalast kasu, mis prognooside kohaselt sellega peaks kaasnema. |
| --- | --- |

(104)

Seepärast leiab komisjon, et meede 4 on läbilaskevõime-eesmärkide pidevaks järgmiseks vajalik ja et sellega seotud kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse struktuurset ja käitamisalast kasu, mis prognooside kohaselt sellega peaks kaasnema.

Meede 5

Meede 5

| (105) | Viies läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 5“) on seotud uute lennujuhtide ab initio koolitamisega ettevõtja MUAC Brüsseli sektori tarbeks. Läbivaadatud tulemuslikkuse projekti andmetel korraldab meetmega 5 hõlmatud lennujuhikoolitusi allhanke korras Prantsusmaal asuv väliskoolitusorganisatsioon. |
| --- | --- |

(105)

Viies läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 5“) on seotud uute lennujuhtide ab initio koolitamisega ettevõtja MUAC Brüsseli sektori tarbeks. Läbivaadatud tulemuslikkuse projekti andmetel korraldab meetmega 5 hõlmatud lennujuhikoolitusi allhanke korras Prantsusmaal asuv väliskoolitusorganisatsioon.

ab initio

| (106) | Belgia selgitab, et ettevõtja MUAC peab töötajate värbamist ja ab initio koolitusi jätkama, et vältida läbilaskevõime vähenemist kolmandal võrdlusperioodil ja sellele järgnevatel võrdlusperioodidel. Belgia esitatud teabele tuginedes nõustub komisjon, et ettevõtja MUAC peab koolitama uusi lennujuhte selleks, et säilitada ja suurendada lennujuhtide arvu ning tagada, et ettevõtjal oleks lennuliikluse prognoositavat edasist arengut silmas pidades piisav hulk lennujuhte. |
| --- | --- |

(106)

Belgia selgitab, et ettevõtja MUAC peab töötajate värbamist ja ab initio koolitusi jätkama, et vältida läbilaskevõime vähenemist kolmandal võrdlusperioodil ja sellele järgnevatel võrdlusperioodidel. Belgia esitatud teabele tuginedes nõustub komisjon, et ettevõtja MUAC peab koolitama uusi lennujuhte selleks, et säilitada ja suurendada lennujuhtide arvu ning tagada, et ettevõtjal oleks lennuliikluse prognoositavat edasist arengut silmas pidades piisav hulk lennujuhte.

ab initio

| (107) | Meetme 5 kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 14,2 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Belgia esitas põhjaliku uurimise käigus meetme 5 kulude jaotuse kolmes kategoorias, nimelt lennujuhiõpilaste personalikulud, lennutreeningseadme pilootide kulud ja koolitusorganisatsiooniga seotud kulud. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 5 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks. |
| --- | --- |

(107)

Meetme 5 kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 14,2 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Belgia esitas põhjaliku uurimise käigus meetme 5 kulude jaotuse kolmes kategoorias, nimelt lennujuhiõpilaste personalikulud, lennutreeningseadme pilootide kulud ja koolitusorganisatsiooniga seotud kulud. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 5 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks.

| (108) | Seepärast järeldab komisjon, et meede 5 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja et selle kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse nende operatiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele. |
| --- | --- |

(108)

Seepärast järeldab komisjon, et meede 5 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja et selle kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse nende operatiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele.

Meede 6

Meede 6

| (109) | Kuues läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 6“) hõlmab täiendavate lennujuhtide töölevõtmist ettevõtja MUAC Brüsseli sektoris, et rahuldada liiklusnõudlust kolmandal võrdlusperioodil ja pärast seda. |
| --- | --- |

(109)

Kuues läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 6“) hõlmab täiendavate lennujuhtide töölevõtmist ettevõtja MUAC Brüsseli sektoris, et rahuldada liiklusnõudlust kolmandal võrdlusperioodil ja pärast seda.

| (110) | Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduva teabe kohaselt on kolmandal võrdlusperioodil kavas lennujuhtide arvu oluliselt suurendada: 106-lt 119-le. Belgia märgib, et lennujuhtide arvu suurendamine võimaldab sektorite lahtiolekuaegu pikendada ja lende paindlikumalt juhtida. Belgia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et täiendavate lennujuhtide värbamine ettevõtja MUAC poolt on vajalik, kuna see aitab saavutada läbilaskevõime-eesmärke. |
| --- | --- |

(110)

Läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduva teabe kohaselt on kolmandal võrdlusperioodil kavas lennujuhtide arvu oluliselt suurendada: 106-lt 119-le. Belgia märgib, et lennujuhtide arvu suurendamine võimaldab sektorite lahtiolekuaegu pikendada ja lende paindlikumalt juhtida. Belgia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et täiendavate lennujuhtide värbamine ettevõtja MUAC poolt on vajalik, kuna see aitab saavutada läbilaskevõime-eesmärke.

| (111) | Meetme 6 kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 4,4 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Need kulud on seotud kolmandal võrdlusperioodil tööle asuvate lennujuhtide töötasuga. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 6 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks. |
| --- | --- |

(111)

Meetme 6 kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 4,4 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Need kulud on seotud kolmandal võrdlusperioodil tööle asuvate lennujuhtide töötasuga. Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 6 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks.

| (112) | Seepärast leiab komisjon, et meede 6 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja et selle kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse nende operatiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele. |
| --- | --- |

(112)

Seepärast leiab komisjon, et meede 6 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja et selle kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse nende operatiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele.

Meede 7

Meede 7

| (113) | Seitsmes läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 7“) hõlmab uue tööjõu planeerimise süsteemi väljatöötamist ettevõtja MUAC poolt, et toetada uute käitamisnõuete rakendamist. Meede 7 hõlmab uue tööjõuplaneerimisraamistiku väljatöötamist, töögraafiku koostamise vahendi ajakohastamist ja muid tööjõu planeerimise vahendeid, mida on vaja uute käitamisnõuete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(113)

Seitsmes läbilaskevõimega seotud meede (edaspidi „meede 7“) hõlmab uue tööjõu planeerimise süsteemi väljatöötamist ettevõtja MUAC poolt, et toetada uute käitamisnõuete rakendamist. Meede 7 hõlmab uue tööjõuplaneerimisraamistiku väljatöötamist, töögraafiku koostamise vahendi ajakohastamist ja muid tööjõu planeerimise vahendeid, mida on vaja uute käitamisnõuete rakendamiseks.

| (114) | Tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangut arvesse võttes nõustub komisjon, et uue tööjõuplaneerimisesüsteemi rakendamisest tulenev tõhususe kasv aitab suurendada käitamissuutlikkust ja pakkuda tõhusamaid teenuseid. |
| --- | --- |

(114)

Tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangut arvesse võttes nõustub komisjon, et uue tööjõuplaneerimisesüsteemi rakendamisest tulenev tõhususe kasv aitab suurendada käitamissuutlikkust ja pakkuda tõhusamaid teenuseid.

| (115) | 7. meetme kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 0,8 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 7 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks. |
| --- | --- |

(115)

7. meetme kogukulud on kolmandal võrdlusperioodil ligikaudu 0,8 miljonit eurot (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutus on meetmega 7 seotud kulud läbi vaadanud ja peab neid põhjendatuks.

| (116) | Seepärast leiab komisjon, et meede 7 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja et selle kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse nende operatiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele. |
| --- | --- |

(116)

Seepärast leiab komisjon, et meede 7 on läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalik ja et selle kulud on proportsionaalsed, võttes arvesse nende operatiivset mõju läbilaskevõime pakkumisele.

Belgia ja Luksemburgi läbilaskevõimega seotud meetmete kombineeritud mõju

Belgia ja Luksemburgi läbilaskevõimega seotud meetmete kombineeritud mõju

| (117) | Komisjon on täiendavalt analüüsinud Belgia ja Luksemburgi esitatud seitset läbilaskevõimega seotud meedet nende üldise mõju seisukohast ja selleks, et hinnata, kas kõigi nende meetmete üheaegne rakendamine on kohalike läbilaskevõime tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon on täiendavalt analüüsinud Belgia ja Luksemburgi esitatud seitset läbilaskevõimega seotud meedet nende üldise mõju seisukohast ja selleks, et hinnata, kas kõigi nende meetmete üheaegne rakendamine on kohalike läbilaskevõime tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalik.

| (118) | Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks tulemuslikkuse hindamise asutuse järeldused, et need seitse läbilaskevõimega seotud meedet on koos vaadelduna asjakohased ja põhjendatud, võttes arvesse üldist oodatavat tegevustulemust ja selle kombineeritud mõju läbilaskevõime pakkumisele. Tulemuslikkuse hindamise asutuse analüüsi näitab, et nende meetmete kombineeritud rakendamine võimaldab ettevõtjatel skeyes ja MUAC tõhusalt hallata prognoositavat liiklustihedust tippkoormuse ajal ning suurendada teenuste osutamise paindlikkust ja suutlikkust jätkata teenuste osutamist ka ettenägematute või kiirelt muutuvate asjaolude korral. Lisaks kinnitab tulemuslikkuse hindamise asutus, et eespool nimetatud läbilaskevõime suurendamise meetmete üheaegne rakendamine ei põhjusta Belgia ja Luksemburgi õhuruumis kolmanda võrdlusperioodi lõpuni jäänud kuudel aeronavigatsiooniteenuste ülepakkumist (22). Lisaks juhib tulemuslikkuse hindamise asutus tähelepanu sellele, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud meetmed, mis on seotud uute lennujuhtide koolitamise ja töölevõtmisega, aitavad täiendada läbilaskevõime suurendamist võimaldavaid korralduslikke ja tehnilisi meetmeid. |
| --- | --- |

(118)

Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks tulemuslikkuse hindamise asutuse järeldused, et need seitse läbilaskevõimega seotud meedet on koos vaadelduna asjakohased ja põhjendatud, võttes arvesse üldist oodatavat tegevustulemust ja selle kombineeritud mõju läbilaskevõime pakkumisele. Tulemuslikkuse hindamise asutuse analüüsi näitab, et nende meetmete kombineeritud rakendamine võimaldab ettevõtjatel skeyes ja MUAC tõhusalt hallata prognoositavat liiklustihedust tippkoormuse ajal ning suurendada teenuste osutamise paindlikkust ja suutlikkust jätkata teenuste osutamist ka ettenägematute või kiirelt muutuvate asjaolude korral. Lisaks kinnitab tulemuslikkuse hindamise asutus, et eespool nimetatud läbilaskevõime suurendamise meetmete üheaegne rakendamine ei põhjusta Belgia ja Luksemburgi õhuruumis kolmanda võrdlusperioodi lõpuni jäänud kuudel aeronavigatsiooniteenuste ülepakkumist (22). Lisaks juhib tulemuslikkuse hindamise asutus tähelepanu sellele, et läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud meetmed, mis on seotud uute lennujuhtide koolitamise ja töölevõtmisega, aitavad täiendada läbilaskevõime suurendamist võimaldavaid korralduslikke ja tehnilisi meetmeid.

22

Järeldused meetmete kohta, millele Belgia ja Luksemburg on viidanud, et põhjendada täheldatud kõrvalekaldeid kogu ELi hõlmavatest kulutõhususe suundumustest

Järeldused meetmete kohta, millele Belgia ja Luksemburg on viidanud, et põhjendada täheldatud kõrvalekaldeid kogu ELi hõlmavatest kulutõhususe suundumustest

| (119) | Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis i sätestatud kriteeriumiga järeldab komisjon põhjendustes 71–118 esitatud tähelepanekute põhjal, et meetmete 1 ja 2 puhul on Belgia ja Luksemburgi esitatud kulud osaliselt vajalikud ja proportsionaalsed läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks, samas kui meetmete 3–7 puhul on esitatud kulud nende eesmärkide saavutamiseks täiesti vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(119)

Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis i sätestatud kriteeriumiga järeldab komisjon põhjendustes 71–118 esitatud tähelepanekute põhjal, et meetmete 1 ja 2 puhul on Belgia ja Luksemburgi esitatud kulud osaliselt vajalikud ja proportsionaalsed läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks, samas kui meetmete 3–7 puhul on esitatud kulud nende eesmärkide saavutamiseks täiesti vajalikud ja proportsionaalsed.

| (120) | Alljärgnevas tabelis on näidatud, kuidas läbilaskevõimega seotud meetmed aitavad vähendada põhjenduses 70 osutatud kõrvalekallet kindlaksmääratud ühikuhindade kogu liitu hõlmavatest arengusuundumustest aastal 2024.







  Belgia ja Luksemburgi esitatud läbilaskevõimega seotud meetmete kombineeritud mõju | Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kindlaks tehtud kõrvalekalle kogu ELi hõlmavate kindlaksmääratud ühikuhindade suundumustest, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades, kui sellest maha arvata kulud, mida komisjon peab läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks |
| --- | --- | --- |
| Meede 1 | 7,7 miljonit eurot (23) |
| Meede 2 | 0,3 miljonit eurot (24) |
| Meede 3 | 4,4 miljonit eurot |
| Meede 4 | 0,3 miljonit eurot |
| Meede 5 | 4,7 miljonit eurot |
| Meede 6 | 1,5 miljonit eurot |
| Meede 7 | 0,3 miljonit eurot |
| Kokku: | 19,2 miljonit eurot |

(120)

Alljärgnevas tabelis on näidatud, kuidas läbilaskevõimega seotud meetmed aitavad vähendada põhjenduses 70 osutatud kõrvalekallet kindlaksmääratud ühikuhindade kogu liitu hõlmavatest arengusuundumustest aastal 2024.

Belgia ja Luksemburgi esitatud läbilaskevõimega seotud meetmete kombineeritud mõju

Belgia ja Luksemburgi esitatud läbilaskevõimega seotud meetmete kombineeritud mõju

Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kindlaks tehtud kõrvalekalle kogu ELi hõlmavate kindlaksmääratud ühikuhindade suundumustest, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades, kui sellest maha arvata kulud, mida komisjon peab läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks

Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonnas kindlaks tehtud kõrvalekalle kogu ELi hõlmavate kindlaksmääratud ühikuhindade suundumustest, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades, kui sellest maha arvata kulud, mida komisjon peab läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikuks ja proportsionaalseks

Meede 1

7,7 miljonit eurot (23)

23

Meede 2

0,3 miljonit eurot (24)

24

Meede 3

4,4 miljonit eurot

Meede 4

0,3 miljonit eurot

Meede 5

4,7 miljonit eurot

Meede 6

1,5 miljonit eurot

Meede 7

0,3 miljonit eurot

Kokku:

Kokku:

19,2 miljonit eurot

19,2 miljonit eurot

| (121) | Vastavalt põhjenduses 120 esitatud tabelile võib kõrvalekaldumist kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinnast õigustatuks pidada 19,2 miljonit euro (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) eest läbilaskevõime suurendamiseks tehtud kulutuste puhul. See näitaja on suurem kui hinnanguline kõrvalekalle kogu ELi hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest kolmandal võrdlusperioodil (8,2 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), ent samas väiksem kui hinnanguline kõrvalekalle kogu ELi hõlmavast pikaajalisest arengusuundumusest (43,7 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Seega on Belgia ja Luksemburgi kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalise suundumuse ja kogu ELi hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalise suundumuse vahel ikka veel 24,5 miljoni euro (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) suurune erinevus, mida ei ole suudetud põhjendada. |
| --- | --- |

(121)

Vastavalt põhjenduses 120 esitatud tabelile võib kõrvalekaldumist kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinnast õigustatuks pidada 19,2 miljonit euro (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) eest läbilaskevõime suurendamiseks tehtud kulutuste puhul. See näitaja on suurem kui hinnanguline kõrvalekalle kogu ELi hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest kolmandal võrdlusperioodil (8,2 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades), ent samas väiksem kui hinnanguline kõrvalekalle kogu ELi hõlmavast pikaajalisest arengusuundumusest (43,7 miljonit eurot väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades). Seega on Belgia ja Luksemburgi kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalise suundumuse ja kogu ELi hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalise suundumuse vahel ikka veel 24,5 miljoni euro (väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades) suurune erinevus, mida ei ole suudetud põhjendada.

| (122) | Seega järeldab komisjon, et rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis i sätestatud kriteerium on Belgia ja Luksemburgi puhul täitmata. |
| --- | --- |

(122)

Seega järeldab komisjon, et rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis i sätestatud kriteerium on Belgia ja Luksemburgi puhul täitmata.

| (123) | Lisaks märgib komisjon, et Belgia ja Luksemburg ei ole esitanud oma läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis ühtegi restruktureerimismeedet, mis õigustaks kõrvalekaldumist kogu liitu hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest või kogu liitu hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalisest arengusuundumusest vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis ii sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks märgib komisjon, et Belgia ja Luksemburg ei ole esitanud oma läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis ühtegi restruktureerimismeedet, mis õigustaks kõrvalekaldumist kogu liitu hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest või kogu liitu hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalisest arengusuundumusest vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis ii sätestatud kriteeriumile.

Järeldus läbivaadatud tulemuseesmärkide hindamise kohta

Järeldus läbivaadatud tulemuseesmärkide hindamise kohta

| (124) | Põhjendustes 22–123 esitatud hindamist arvesse võttes leiab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärgid ei vasta kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele. |
| --- | --- |

(124)

Põhjendustes 22–123 esitatud hindamist arvesse võttes leiab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärgid ei vasta kogu liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele.

JÄRELDUSED LÄBIVAADATUD TULEMUSEESMÄRKIDE LÄBIVAATAMISE KOHTA VASTAVALT RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2019/317 IV LISA PUNKTILE 2

JÄRELDUSED LÄBIVAADATUD TULEMUSEESMÄRKIDE LÄBIVAATAMISE KOHTA VASTAVALT RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2019/317 IV LISA PUNKTILE 2

Terminali kulutõhususe läbivaadatud tulemuseesmärgid – rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 2.1 alapunkt c

Terminali kulutõhususe läbivaadatud tulemuseesmärgid – rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 2.1 alapunkt c

| (125) | Komisjon väljendas rakendusotsuses (EL) 2022/728 muret Belgia tulemuslikkuse kava projektis esitatud terminali kulutõhususe tulemuseesmärkide pärast. Neid kulutõhususe eesmärke kohaldatakse üksnes Brüsseli lennujaamas osutatavate terminali aeronavigatsiooniteenuste suhtes. Komisjon leidis kõnealuses rakendusotsuses, et Belgia oleks pidanud neid eesmärke täiendavalt põhjendama või allapoole korrigeerima. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon väljendas rakendusotsuses (EL) 2022/728 muret Belgia tulemuslikkuse kava projektis esitatud terminali kulutõhususe tulemuseesmärkide pärast. Neid kulutõhususe eesmärke kohaldatakse üksnes Brüsseli lennujaamas osutatavate terminali aeronavigatsiooniteenuste suhtes. Komisjon leidis kõnealuses rakendusotsuses, et Belgia oleks pidanud neid eesmärke täiendavalt põhjendama või allapoole korrigeerima.

| (126) | Komisjon märgib, et Belgia läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis on 2022.–2024. kalendriaastaks esitatud madalamad kulutõhususe eesmärgid ning muu hulgas on vähendatud nende kalendriaastate kindlaksmääratud kulude reaalväärtust. Komisjon märgib, et kolmanda võrdlusperioodi terminali kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus +4,5 % on endiselt kõrgem kui kolmanda võrdlusperioodi marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus +1,9 %, samuti on see kõrgem kui teise võrdlusperioodi tegelik terminali kindlaksmääratud ühikuhinna suundumus +0,5 %. Lisaks märgib komisjon, et Brüsseli lennujaama terminali aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind on asjaomase lennujaamade võrdlusrühma kindlaksmääratud ühikuhindade mediaanist hinnanguliselt 55 % kõrgem. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon märgib, et Belgia läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis on 2022.–2024. kalendriaastaks esitatud madalamad kulutõhususe eesmärgid ning muu hulgas on vähendatud nende kalendriaastate kindlaksmääratud kulude reaalväärtust. Komisjon märgib, et kolmanda võrdlusperioodi terminali kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus +4,5 % on endiselt kõrgem kui kolmanda võrdlusperioodi marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus +1,9 %, samuti on see kõrgem kui teise võrdlusperioodi tegelik terminali kindlaksmääratud ühikuhinna suundumus +0,5 %. Lisaks märgib komisjon, et Brüsseli lennujaama terminali aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind on asjaomase lennujaamade võrdlusrühma kindlaksmääratud ühikuhindade mediaanist hinnanguliselt 55 % kõrgem.

| (127) | Seepärast järeldab komisjon põhjendustes 125 ja 126 antud hinnangute põhjal, et terminali läbivaadatud kulutõhususega seotud tulemuseesmärgid on jätkuvalt murettekitavad. Sellega seoses kordab komisjon oma rakendusotsuses (EL) 2022/728 esitatud seisukohta, et Belgia peaks neid eesmärke piisavalt põhjendama või neid allapoole korrigeerima. |
| --- | --- |

(127)

Seepärast järeldab komisjon põhjendustes 125 ja 126 antud hinnangute põhjal, et terminali läbivaadatud kulutõhususega seotud tulemuseesmärgid on jätkuvalt murettekitavad. Sellega seoses kordab komisjon oma rakendusotsuses (EL) 2022/728 esitatud seisukohta, et Belgia peaks neid eesmärke piisavalt põhjendama või neid allapoole korrigeerima.

Stimuleerimiskavad läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks – rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 2.1 alapunkt f

Stimuleerimiskavad läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks – rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 2.1 alapunkt f

| (128) | Komisjon jõudis rakendusotsuses (EL) 2022/728 järeldusele, et Belgia ja Luksemburg peavad läbi vaatama oma stimuleerimiskavad marsruudi ja terminali läbilaskevõime eesmärkide saavutamiseks nii, et nendest tuleneval maksimaalsel rahalisel kahjul oleks oluline mõju ohus olevale tulule. Komisjon märgib, et Belgia ja Luksemburg ei ole läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis neis stimuleerimiskavades mingeid muudatusi teinud. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon jõudis rakendusotsuses (EL) 2022/728 järeldusele, et Belgia ja Luksemburg peavad läbi vaatama oma stimuleerimiskavad marsruudi ja terminali läbilaskevõime eesmärkide saavutamiseks nii, et nendest tuleneval maksimaalsel rahalisel kahjul oleks oluline mõju ohus olevale tulule. Komisjon märgib, et Belgia ja Luksemburg ei ole läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis neis stimuleerimiskavades mingeid muudatusi teinud.

| (129) | Seepärast järeldab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud stimuleerimiskavad on jätkuvalt murettekitavad. Seetõttu rõhutab komisjon taas oma seisukohta, et Belgia ja Luksemburg peaksid oma kavandatud marsruudi ja terminali läbilaskevõime-eesmärkide saavutamisele suunatud stimuleerimiskavade projektid läbi vaatama, nii et nimetatud stimuleerimiskavadest tulenevatel maksimaalsetel rahalistel kahjudel oleks oluline mõju ohus olevale tulule, nagu on sõnaselgelt nõutud rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 11 lõike 3 punktis a. Komisjoni arvates peaks läbivaadatud stimuleerimiskava tekitama maksimaalse rahalise kahju, mis on vähemalt 1 % kindlaksmääratud kuludest. |
| --- | --- |

(129)

Seepärast järeldab komisjon, et Belgia ja Luksemburgi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis esitatud stimuleerimiskavad on jätkuvalt murettekitavad. Seetõttu rõhutab komisjon taas oma seisukohta, et Belgia ja Luksemburg peaksid oma kavandatud marsruudi ja terminali läbilaskevõime-eesmärkide saavutamisele suunatud stimuleerimiskavade projektid läbi vaatama, nii et nimetatud stimuleerimiskavadest tulenevatel maksimaalsetel rahalistel kahjudel oleks oluline mõju ohus olevale tulule, nagu on sõnaselgelt nõutud rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 11 lõike 3 punktis a. Komisjoni arvates peaks läbivaadatud stimuleerimiskava tekitama maksimaalse rahalise kahju, mis on vähemalt 1 % kindlaksmääratud kuludest.

JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (130) | Eespool esitatut arvesse võttes peaksid Belgia ja Luksemburg võtma parandusmeetmeid määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punkti c kolmanda lõigu tähenduses. Need parandusmeetmed peaksid võimaldama Belgial ja Luksemburgil saavutada kooskõla kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi kulutõhususe tulemuseesmärkidega, mis tähendab, et Belgia ja Luksemburg peaksid vastavalt komisjoni poolt käesolevas otsuses esitatud hinnangule vähendama marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulusid 24,5 miljonit eurot, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades. |
| --- | --- |

(130)

Eespool esitatut arvesse võttes peaksid Belgia ja Luksemburg võtma parandusmeetmeid määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punkti c kolmanda lõigu tähenduses. Need parandusmeetmed peaksid võimaldama Belgial ja Luksemburgil saavutada kooskõla kogu ELi hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi kulutõhususe tulemuseesmärkidega, mis tähendab, et Belgia ja Luksemburg peaksid vastavalt komisjoni poolt käesolevas otsuses esitatud hinnangule vähendama marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulusid 24,5 miljonit eurot, väljendatuna reaalväärtuses 2017. aasta hindades.

| (131) | Komisjon märgib, et Belgia kavatseb korraldada ettevõtjate skeyes ja MUAC tegevuse vastavuskontrolli, milles ta on kutsunud vaatlejatena osalema komisjoni talitusi. Komisjon leiab, et vastavuskontroll aitab Belgial koostada lõpliku tulemuslikkuse kava projekti, milles tuleks arvesse võtta asjakohaseid parandusmeetmeid. Kui vastavuskontrolli käigus saadakse uusi tõendeid, kavatseb komisjon neid tõendeid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon märgib, et Belgia kavatseb korraldada ettevõtjate skeyes ja MUAC tegevuse vastavuskontrolli, milles ta on kutsunud vaatlejatena osalema komisjoni talitusi. Komisjon leiab, et vastavuskontroll aitab Belgial koostada lõpliku tulemuslikkuse kava projekti, milles tuleks arvesse võtta asjakohaseid parandusmeetmeid. Kui vastavuskontrolli käigus saadakse uusi tõendeid, kavatseb komisjon neid tõendeid arvesse võtta.

| (132) | Teatavad parandusmeetmed, mida Belgia ja Luksemburg peavad käesoleva otsuse kohaselt võtma, ei pruugi tulenevalt oma laadist kolmandal võrdlusperioodil täielikult mõjule pääseda. Siiski peaksid Belgia ja Luksemburg hakkama neid meetmeid rakendama kolmandal võrdlusperioodil, lähtudes lõpliku tulemuslikkuse kava projektiga ette nähtud siduvatest kohustustest, isegi juhul, kui asjaomased meetmed parandavad kulutõhusust alles järgmisel võrdlusperioodil. |
| --- | --- |

(132)

Teatavad parandusmeetmed, mida Belgia ja Luksemburg peavad käesoleva otsuse kohaselt võtma, ei pruugi tulenevalt oma laadist kolmandal võrdlusperioodil täielikult mõjule pääseda. Siiski peaksid Belgia ja Luksemburg hakkama neid meetmeid rakendama kolmandal võrdlusperioodil, lähtudes lõpliku tulemuslikkuse kava projektiga ette nähtud siduvatest kohustustest, isegi juhul, kui asjaomased meetmed parandavad kulutõhusust alles järgmisel võrdlusperioodil.

| (133) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 15 lõikele 6 tuleks parandusmeetmed kindlaks määrata lõpliku tulemuslikkuse kava projektis, mis esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Belgia ja Luksemburg peaksid oma lõpliku tulemuslikkuse kava projekti vastu võtma eraldi ja riiklikul tasandil, kuna eesmärkide seadmisega seotud tegevus FABECi tasandil on peatatud, sest Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad on FABECi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektist taganenud, nagu on selgitatud põhjenduses 6. |
| --- | --- |

(133)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 15 lõikele 6 tuleks parandusmeetmed kindlaks määrata lõpliku tulemuslikkuse kava projektis, mis esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Belgia ja Luksemburg peaksid oma lõpliku tulemuslikkuse kava projekti vastu võtma eraldi ja riiklikul tasandil, kuna eesmärkide seadmisega seotud tegevus FABECi tasandil on peatatud, sest Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad on FABECi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektist taganenud, nagu on selgitatud põhjenduses 6.

| (134) | Võttes arvesse käesolevas otsuses esitatud järeldusi, peaksid Belgia ja Luksemburg asjakohaselt käsitlema eelkõige järgmisi probleeme:






  a) | liiklus- ja kuluriskide jagamist ja stimuleerimiskavasid reguleerivate õigusnormide ebaõige kohaldamine ettevõtja MUAC suhtes, nagu on osutatud põhjendustes 46 ja 47; |
| --- | --- | --- |

(134)

Võttes arvesse käesolevas otsuses esitatud järeldusi, peaksid Belgia ja Luksemburg asjakohaselt käsitlema eelkõige järgmisi probleeme:

a)

liiklus- ja kuluriskide jagamist ja stimuleerimiskavasid reguleerivate õigusnormide ebaõige kohaldamine ettevõtja MUAC suhtes, nagu on osutatud põhjendustes 46 ja 47;

| b) | riiklikud järelevalveasutused peaksid kontrollima, et teisel võrdlusperioodil põhivarasse tehtud tühistatud ja edasilükatud investeeringutega seotud kulusid ei nõuta õhuruumi kasutajatelt sisse mitu korda, kui need investeeringud tehakse hilisemas etapis, nagu on osutatud põhjendustes 48 ja 49; |
| --- | --- |

b)

riiklikud järelevalveasutused peaksid kontrollima, et teisel võrdlusperioodil põhivarasse tehtud tühistatud ja edasilükatud investeeringutega seotud kulusid ei nõuta õhuruumi kasutajatelt sisse mitu korda, kui need investeeringud tehakse hilisemas etapis, nagu on osutatud põhjendustes 48 ja 49;

| c) | ebaõige rahastamiskorra kohaldamine piiriülestel aladel osutatud teenustega seotud kulude katmiseks, millele on osutatud põhjendustes 56–62; |
| --- | --- |

c)

ebaõige rahastamiskorra kohaldamine piiriülestel aladel osutatud teenustega seotud kulude katmiseks, millele on osutatud põhjendustes 56–62;

| d) | ettevõtja skeyes lähenemisteenuste osutamisega seotud kulude ebakorrektne jaotus marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste vahel, millele on osutatud põhjendustes 63–67; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja skeyes lähenemisteenuste osutamisega seotud kulude ebakorrektne jaotus marsruudi ja terminali aeronavigatsiooniteenuste vahel, millele on osutatud põhjendustes 63–67;

| e) | Belgial on põhjendamatult kõrged terminali kulutõhususe eesmärgid, nagu on osutatud põhjendustes 125, 126 ja 127; |
| --- | --- |

e)

Belgial on põhjendamatult kõrged terminali kulutõhususe eesmärgid, nagu on osutatud põhjendustes 125, 126 ja 127;

| f) | Belgia ja Luksemburgi stimuleerimiskavades marsruudi ja terminali läbilaskevõime eesmärkide saavutamise toetamiseks ette nähtud maksimaalne rahaline kahju ei ole piisav, nagu on osutatud põhjendustes 128 ja 129. |
| --- | --- |

f)

Belgia ja Luksemburgi stimuleerimiskavades marsruudi ja terminali läbilaskevõime eesmärkide saavutamise toetamiseks ette nähtud maksimaalne rahaline kahju ei ole piisav, nagu on osutatud põhjendustes 128 ja 129.

| (135) | Ühtse taeva komitee ei ole arvamust esitanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei esitanud oma arvamust, |
| --- | --- |

(135)

Ühtse taeva komitee ei ole arvamust esitanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei esitanud oma arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Belgia ja Luksemburg määravad kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast kindlaks parandusmeetmed, mille eesmärk on tagada oma riiklike kulutõhususe tulemuseesmärkide kooskõla kogu liitu hõlmavate kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkidega, ja edastavad need komisjonile.

2.   Belgia ja Luksemburg alustavad kolmandal võrdlusperioodil asjaomaste parandusmeetmete kohaldamist ettevõtjate skeyes ja Maastrichti lennujuhtimiskeskus (MUAC) suhtes. Nende meetmete tulemusel vähenevad Belgia ja Luksemburgi marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna kindlaksmääratud kulud sellise summa võrra, mis tagab riiklike kulutõhususe tulemuseesmärkide kooskõla kogu ELi hõlmavate kulutõhususe tulemuseesmärkidega. Belgia ja Luksemburg määravad kõnealuse summa suuruse täpsemalt kindlaks käesoleva otsuse põhjenduses 131 osutatud vastavuskontrolli tulemuste põhjal ja komisjon vaatab selle läbi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/317 artikli 15 lõike 7 kohase hindamise käigus, võttes arvesse kõnealuse vastavuskontrolli käigus kogutud tõendeid. Parandusmeetmetega vähendatakse nii ettevõtja skeyes kui ka ettevõtja MUAC tegevuskulusid.

3.   Belgia ja Luksemburg võivad parandusmeetmete kindlaksmääramisel arvesse võtta ka lisas esitatud täiendavaid meetmeid.

4.   Belgia ja Luksemburg lisavad oma tulemuslikkuse kavadesse teabe, mis näitab, et ettevõtjad skeyes ja MUAC rakendavad tõhusalt parandusmeetmeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile ja Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 16. juuni 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Adina-Ioana VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 56, 25.2.2019, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 3. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1627 COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) (ELT L 366, 4.11.2020, lk 7).

3

(4)  Komisjoni 2. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/891, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2019/903 (ELT L 195, 3.6.2021, lk 3).

4

(5)  Komisjoni 13. aprilli 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/728, mis käsitleb Belgia, Saksamaa, Kreeka, Prantsusmaa, Küprose, Läti, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Rumeenia ja Rootsi esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riigi ja funktsionaalse õhuruumiosa tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate teatud tulemuseesmärkide mittevastavust kogu ELi hõlmavatele kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkidele ning annab soovitused nimetatud eesmärkide korrigeerimiseks (ELT L 135, 12.5.2022, lk 4).

5

(6)  Komisjoni 13. aprilli 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/780, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt Šveitsi esitatud funktsionaalse õhuruumiosa tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate teatavate tulemuseesmärkide mittevastavust kogu Euroopa Liitu hõlmavatele kolmanda võrdlusperioodi tulemuseesmärkidele ning milles antakse soovitused nimetatud eesmärkide läbivaatamiseks (ELT L 139, 18.5.2022, lk 218).

6

(7)  Komisjoni 24. oktoobri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2255, milles käsitletakse Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburgi ja Madalmaade poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt funktsionaalse õhuruumiosa tasandil esitatud kolmanda võrdlusperioodi läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate teatavate tulemuseesmärkide üksikasjaliku läbivaatamise algatamist (ELT L 297, 17.11.2022, lk 71).

7

(8)  Komisjoni 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2023/176, milles käsitletakse Prantsusmaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate tulemuseesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule kolmandaks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega (ELT L 25, 27.1.2023, lk 70).

8

(9)  Komisjoni 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2023/177, milles käsitletakse Prantsusmaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate tulemuseesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule kolmandaks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega (ELT L 25, 27.1.2023, lk 79).

9

(10)  Komisjoni 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2023/179, milles käsitletakse Prantsusmaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud läbivaadatud tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate tulemuseesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule kolmandaks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega (ELT L 25, 27.1.2023, lk 95).

10

(11)  Üldine aastane kasvumäär.

11

(12)  Üldine aastane kasvumäär.

12

(13)  Riiklike järelevalveasutusega seotud kulude hulka on arvestatud kulud, mida Belgia ja Luksemburg on kandnud seoses Eurocontroli 13. detsembri 1960. aasta rahvusvahelise konventsiooniga lennuliikluse ohutuse alase koostöö kohta (viimati muudetud kujul).

13

(14)  Madalmaade lennujuhtimiskeskus (LVNL).

14

(15)  Nagu on märgitud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/891 artiklis 6.

15

(16)  Ettevõtjate skeyes ja LVNL ühikuhinnad ei hõlma kummagi teenuseosutaja tasude sissenõudmise piirkonna puhul ettevõtjaga MUAC seotud teenuseühikuid. Ettevõtjate skeyes ja LVNL ühikuhinnad sisaldavad kõiki marsruudi aeronavigatsiooniteenuseid, sealhulgas meteoroloogiateenuseid, mida Madalmaades osutab ettevõtjast LVNL sõltumatu meteoroloogiateenuste pakkuja.

16

(17)  
  23. aprilli 2017. aasta kuninglik dekreet.

17

(18)  Maastrichti piirkondlikus juhtimiskeskuses sõlmitud ja 25. novembril 1986 allkirjastatud kokkulepe, milles käsitletakse lennuliiklusteenuste osutamist ja asjaomaste rajatiste käitamist EUROCONTROLi poolt.

18

(19)  Ettevõtja MUAC tegutseb kolmes sektoris – Brüsseli sektor, DECO sektor ja Hannoveri sektor.

19

(20)  Arvutatud 2014. aasta lähteväärtuse alusel.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas) põhjendus 22 (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10).

21

(22)  Põhineb Eurocontrol STATFORi 2021. aasta oktoobri lennuliikluse baasprognoosil.

22

(23)  Summa, mis kajastab meetmega 1 seotud kulusid, mida komisjon pidas kohalike läbilaskevõime tulemuseesmärkide saavutamisel vajalikuks ja proportsionaalseks, võttes arvesse põhjenduses (82) esitatud tähelepanekuid.

23

(24)  Summa, mis kajastab meetmega 2 seotud kulusid, mida komisjon pidas kohalike läbilaskevõime tulemuseesmärkide saavutamisel vajalikuks ja proportsionaalseks, võttes arvesse põhjenduses (90) esitatud tähelepanekuid.

24

---

LISA

KAVANDATUD LISAMEETMED

Selleks, et kõrvaldada Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulutõhususe tulemuseesmärkide mittevastavus kogu liitu hõlmavatele kulutõhususe tulemuseesmärkidele, võivad Belgia ja Luksemburg võtta järgmised meetmed:

| 1) | muuta Belgias kohaldatavat DISPO funktsionaalse kättesaadavuse kava, et vähendada selle mõju Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulubaasile; |
| --- | --- |

1)

muuta Belgias kohaldatavat DISPO funktsionaalse kättesaadavuse kava, et vähendada selle mõju Belgia ja Luksemburgi tasude sissenõudmise piirkonna kulubaasile;

| 2) | loobuda ettevõtja skeyes puhul omakapitali tulususest, mis on kavas sisse nõuda kapitalikulu osana; |
| --- | --- |

2)

loobuda ettevõtja skeyes puhul omakapitali tulususest, mis on kavas sisse nõuda kapitalikulu osana;

| 3) | tagastada õhuruumi kasutajatele kulude erakorralise vähendamise teel 2022. aastast üle jäänud vahendid, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismist või erinevustest kindlaksmääratud ja tegelike kulude vahel. |
| --- | --- |

3)

tagastada õhuruumi kasutajatele kulude erakorralise vähendamise teel 2022. aastast üle jäänud vahendid, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismist või erinevustest kindlaksmääratud ja tegelike kulude vahel.

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/139 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/139

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1337,

22. juuni 2023,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4335 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada kodulinnukasvatuse tulusust ning põhjustada sellega häireid liidusiseses kaubanduses ja ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kaasneb lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste metslindudel esinemisega pidev oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(1)

Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada kodulinnukasvatuse tulusust ning põhjustada sellega häireid liidusiseses kaubanduses ja ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kaasneb lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste metslindudel esinemisega pidev oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde.

| (2) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud uus loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ning selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetamise ja -tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud uus loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ning selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetamise ja -tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral.

| (3) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning sellega on kehtestatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud erakorralised meetmed liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning sellega on kehtestatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud erakorralised meetmed liidu tasandil.

| (4) | Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid, mille asjaomased liikmesriigid pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid on kehtestanud kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid, mille asjaomased liikmesriigid pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid on kehtestanud kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi.

| (5) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/1175, (4) sest Prantsusmaal esines kodulindudel või tehistingimustes peetavatel lindudel lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/1175, (4) sest Prantsusmaal esines kodulindudel või tehistingimustes peetavatel lindudel lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (6) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2023/1175 vastuvõtmise kuupäeva on Prantsusmaa teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2023/1175 vastuvõtmise kuupäeva on Prantsusmaa teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas.

| (7) | Prantsusmaa pädev asutus on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuse puhangukolde ümber. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa pädev asutus on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuse puhangukolde ümber.

| (8) | Komisjon on Prantsusmaa võetud tauditõrjemeetmed koos kõnealuse liikmesriigiga läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse poolt Prantsusmaal kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõttetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on Prantsusmaa võetud tauditõrjemeetmed koos kõnealuse liikmesriigiga läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse poolt Prantsusmaal kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõttetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine on kinnitust leidnud.

| (9) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Prantsusmaaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuse liikmesriigi poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Prantsusmaaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuse liikmesriigi poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (10) | Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas Prantsusmaa puhul kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud alasid. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas Prantsusmaa puhul kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud alasid.

| (11) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, arvestamaks Prantsusmaa poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning seal kohaldatavate meetmete kestust. |
| --- | --- |

(11)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, arvestamaks Prantsusmaa poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning seal kohaldatavate meetmete kestust.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta.

| (13) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (14) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. juuni 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/641, milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 134, 20.4.2021, lk 166).

3

(4)  Komisjoni 12. juuni 2023. aasta rakendusotsus (EL) 2023/1175, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 155, 16.6.2023, lk 36).

4

---

LISA

„LISA

A osa

Artiklites 1 ja 2 osutatud kaitsetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| Department: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 5.7.2023 |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 22.6.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 22.6.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Department: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

5.7.2023

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

22.6.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

22.6.2023

B osa

Artiklites 1 ja 3 osutatud järelevalvetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Saksamaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| BAYERN |
| DE-HPAI (P)-2023-00026 | Landkreis Regensburg

  Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der
  Gemeinden:

  Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

  Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

  Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

  Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

  Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

  Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn | 29.6.2023 |
| Landkreis Regensburg

  Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg | 21.6.2023 - 29.6.2023 |
| Landkreis Schwandorf


  Stadt Nittenau


  Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

  Stadt Burglengenfeld


  Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

  Stadt Teublitz


  Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz | 29.6.2023 |
| Landkreis Schwandorf

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

  Betroffen sind:


  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteile: Waldgebiete | 21.6.2023 - 29.6.2023 |
| Stadt Regensburg

  Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.
  Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen. | 29.6.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

BAYERN

DE-HPAI (P)-2023-00026

Landkreis Regensburg

Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der

Gemeinden:

Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn

29.6.2023

Landkreis Regensburg

Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg

21.6.2023 - 29.6.2023

Landkreis Schwandorf

Stadt Nittenau

Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

Stadt Burglengenfeld

Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

Stadt Teublitz

Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz

29.6.2023

Landkreis Schwandorf

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

Betroffen sind:

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteile: Waldgebiete

21.6.2023 - 29.6.2023

Stadt Regensburg

Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.

Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen.

29.6.2023

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route"
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  ARROUEDE
  AUSSOS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BAZUGUES
  BELLEGARDE
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BETCAVE-AGUIN
  BEZOLLES
  BEZUES-BAJON
  BIRAN
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CABAS-LOUMASSES
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CLERMONT-POUYGUILLES
  COURRENSAN
  CUELAS
  DUFFORT
  DURBAN
  ESTIPOUY
  GALIAX
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  GOUX
  IDRAC-RESPAILLES
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  L'ISLE-DE-NOE
  LABEJAN
  LADEVEZE-VILLE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAGUERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAVERAET
  LE BROUILH-MONBERT
  LOUBERSAN
  LOUSLITGES
  MANAS-BASTANOUS
  MANENT-MONTANE
  MARAMBAT
  MARCIAC
  MASCARAS
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONFERRAN-PLAVES
  MONGUILHEM
  MONLAUR-BERNET
  MONLEZUN
  MONT-D'ASTARAC
  MONT-DE-MARRAST
  MONTIES
  MOUCHES
  MOUREDE
  NOULENS
  ORNEZAN
  PANASSAC
  PLAISANCE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  PROJAN
  RAMOUZENS
  RICOURT
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SADEILLAN
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MEDARD
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINTE-DODE
  SAMARAN
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SERE
  TACHOIRES
  TIESTE-URAGNOUX
  TUDELLE | 21.7.2023 |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 6.7.2023 – 21.7.2023 |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Amou
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Banos
  Bas-Mauco
  Betbezer-d'Armagnac
  Beyries
  Bonnegarde
  Bougue
  Brassempouy
  Castaignos-Souslens
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Coudures
  Créon-d'Armagnac
  Dumes
  Escalans
  Estigarde
  Eyres-Moncube
  Le Frêche
  Gabarret
  Gaujacq
  Hagetmau
  Haut-Mauco
  Herré
  Horsarrieu
  Laglorieuse
  Lamothe
  Lauret
  Mant
  Marpaps
  Mazerolles
  Monget
  Monségur
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Mouscardès
  Nassiet
  Ossages
  Parleboscq
  Perquie
  Pomarez
  Pujo-le-Plan
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Sever (Ouest D933.S)
  Sarraziet
  Serres-Gaston
  Tilh
  Villeneuve-de-Marsan | 8.7.2023 |
| Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 23.6.2023 – 8.7.2023 |
| Department: Lot-et-Garonne (47) |
| FR-HPAI(P)-2023-00104 | SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023 |
| Department: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| FR-HPAI(P)-2023-00135 | BAIGTS-DE-BEARN
  BALANSUN
  BERENX
  BIRON
  CASTETIS
  LAA-MONDRANS
  LACADEE
  LANNEPLAA
  MESPLEDE
  "ORTHEZ
  Au sud de la route de Dax (D947)
  et au sud de la route de Bonnut (D56)"
  PUYOO
  RAMOUS
  "SAINT-BOES
  A l’ouest de la route de Dax (D947)"
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SALLES-MONGISCARD
  SARPOURENX
  SAULT-DE-NAVAILLES | 23.6.2023 |
| BONNUT
  "ORTHEZ
  Au nord de la route de Dax (D947)
  et au nord de la route de Bonnut (D56)"
  "SAINT-BOES
  A l’est de la route de Dax (D947)"
  SALLESPISSE | 15.6.2023 – 23.6.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARNE
  AURIEBAT
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GAUSSAN
  GUIZERIX
  HACHAN
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LARAN
  LARROQUE
  LASSALES
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONLONG
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SAUVETERRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIEUZOS | 1.7.2023 |
| ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 23.6.2023 –
  1.7.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

ARROUEDE

AUSSOS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BASSOUES

BAZIAN

BAZUGUES

BELLEGARDE

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BETCAVE-AGUIN

BEZOLLES

BEZUES-BAJON

BIRAN

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CABAS-LOUMASSES

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUX-D'ANGLES

CAZENEUVE

CHELAN

CLERMONT-POUYGUILLES

COURRENSAN

CUELAS

DUFFORT

DURBAN

ESTIPOUY

GALIAX

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

GOUX

IDRAC-RESPAILLES

JU-BELLOC

JUSTIAN

L'ISLE-DE-NOE

LABEJAN

LADEVEZE-VILLE

LAGRAULET-DU-GERS

LALANNE-ARQUE

LAMAGUERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAVERAET

LE BROUILH-MONBERT

LOUBERSAN

LOUSLITGES

MANAS-BASTANOUS

MANENT-MONTANE

MARAMBAT

MARCIAC

MASCARAS

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONCORNEIL-GRAZAN

MONFERRAN-PLAVES

MONGUILHEM

MONLAUR-BERNET

MONLEZUN

MONT-D'ASTARAC

MONT-DE-MARRAST

MONTIES

MOUCHES

MOUREDE

NOULENS

ORNEZAN

PANASSAC

PLAISANCE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PRECHAC-SUR-ADOUR

PROJAN

RAMOUZENS

RICOURT

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SADEILLAN

SAINT-CHRISTAUD

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MEDARD

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINTE-DODE

SAMARAN

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SERE

TACHOIRES

TIESTE-URAGNOUX

TUDELLE

21.7.2023

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

6.7.2023 – 21.7.2023

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Amou

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Banos

Bas-Mauco

Betbezer-d'Armagnac

Beyries

Bonnegarde

Bougue

Brassempouy

Castaignos-Souslens

Castel-Sarrazin

Cauna

Coudures

Créon-d'Armagnac

Dumes

Escalans

Estigarde

Eyres-Moncube

Le Frêche

Gabarret

Gaujacq

Hagetmau

Haut-Mauco

Herré

Horsarrieu

Laglorieuse

Lamothe

Lauret

Mant

Marpaps

Mazerolles

Monget

Monségur

Mont-de-Marsan

Montégut

Mouscardès

Nassiet

Ossages

Parleboscq

Perquie

Pomarez

Pujo-le-Plan

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Sever (Ouest D933.S)

Sarraziet

Serres-Gaston

Tilh

Villeneuve-de-Marsan

8.7.2023

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

23.6.2023 – 8.7.2023

Department: Lot-et-Garonne (47)

FR-HPAI(P)-2023-00104

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023

Department: Pyrénées-Atlantiques (64)

FR-HPAI(P)-2023-00135

BAIGTS-DE-BEARN

BALANSUN

BERENX

BIRON

CASTETIS

LAA-MONDRANS

LACADEE

LANNEPLAA

MESPLEDE

"ORTHEZ

Au sud de la route de Dax (D947)

et au sud de la route de Bonnut (D56)"

PUYOO

RAMOUS

"SAINT-BOES

A l’ouest de la route de Dax (D947)"

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SALLES-MONGISCARD

SARPOURENX

SAULT-DE-NAVAILLES

23.6.2023

BONNUT

"ORTHEZ

Au nord de la route de Dax (D947)

et au nord de la route de Bonnut (D56)"

"SAINT-BOES

A l’est de la route de Dax (D947)"

SALLESPISSE

15.6.2023 – 23.6.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARNE

AURIEBAT

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GAUSSAN

GUIZERIX

HACHAN

HERES

LABATUT-RIVIERE

LARAN

LARROQUE

LASSALES

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONLONG

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SAUVETERRE

TRIE-SUR-BAISE

VIEUZOS

1.7.2023

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

23.6.2023 –

1.7.2023

Liikmesriik: Poola

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00068 | W województwie warmińsko – mazurskim:






  1. | W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki, |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

PL-HPAI(P)-2023-00068

W województwie warmińsko – mazurskim:

1.

W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki,

| 2. | W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki, |
| --- | --- |

2.

W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki,

| 3. | W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak, |
| --- | --- |

3.

W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak,

| 4. | Miasto Kętrzyn |
| --- | --- |

4.

Miasto Kętrzyn

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe, |
| --- | --- |

1.

w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy, |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy,

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki

w powiecie węgorzewskim.

25.6.2023

W województwie warmińsko – mazurskim:

| 1. | W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec |
| --- | --- |

1.

W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, |
| --- | --- |

1.

W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba

w powiecie węgorzewskim.

17.6.2023 – 25.6.2023

C osa

Artiklites 1 ja 3a osutatud täiendavad piirangutsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Meetmete kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas artikliga 3a |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 21.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ANTRAS
  AUCH
  AUTERIVE
  AUX-AUSSAT
  AYGUETINTE
  BEAUCAIRE
  BEAUMONT
  BECCAS
  BETPLAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BONAS
  BOUCAGNERES
  BOULAUR
  CASSAIGNE
  CASTELNAU-BARBARENS
  CASTERA-VERDUZAN
  CASTEX
  CASTIN
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  DURAN
  ESTAMPES
  FAGET-ABBATIAL
  FOURCES
  GAUJAC
  GAUJAN
  HAGET
  HAULIES
  JEGUN
  LAAS
  LAGARDERE
  LAGUIAN-MAZOUS
  LAMAZERE
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LARTIGUE
  LASSERAN
  LASSEUBE-PROPRE
  LAURAET
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANSENCOME
  MARSEILLAN
  MIELAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONGAUSY
  MONPARDIAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTREAL
  MOUCHAN
  ORBESSAN
  ORDAN-LARROQUE
  PALLANNE
  PAVIE
  PELLEFIGUE
  PESSAN
  SABAILLAN
  SAINT-ELIX
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-LARY
  SAINT-MAUR
  SAINT-PUY
  SANSAN
  SARAMON
  SARCOS
  SEMBOUES
  SEMEZIES-CACHAN
  SIMORRE
  TILLAC
  TOURNAN
  TRAVERSERES
  TRONCENS
  VALENCE-SUR-BAISE
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  SADEILLAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-BLANCARD | 21.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Argelos
  Baigts
  Bassercles
  Bastennes
  Baudignan
  Bergouey
  Bostens
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Castelnau-Chalosse
  Castelner
  Caupenne
  Cazalis
  Clermont
  Doazit
  Donzacq
  Estibeaux
  Gaillères
  Garrey
  Gibret
  Gouts
  Habas
  Hauriet
  Labastide-Chalosse
  Labatut
  Lacquy
  Lacrabe
  Lahosse
  Larbey
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Misson
  Momuy
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Morganx
  Mugron
  Nerbis
  Nousse
  Ozourt
  Peyre
  Poudenx
  Pouillon
  Pouydesseaux
  Poyartin
  Rimbez-et-Baudiets
  Roquefort
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-du-Gave
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Martin-d'Oney
  Sarbazan
  Serreslous-et-Arribans
  Sorde-l'Abbaye
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Toulouzette
  Uchacq-et-Parentis
  Vielle-Soubiran | 8.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
| ANDREIN
  ARGAGNON
  ARGET
  AUDAUX
  BARRAUTE-CAMU
  BELLOCQ
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETBON
  CASTETNER
  HAGETAUBIN
  L'HOPITAL-D'ORION
  LAAS
  LABEYRIE
  LAGOR
  LAHONTAN
  LOUBIENG
  MASLACQ
  MONT
  NARP
  ORAAS
  ORION
  ORRIULE
  OSSENX
  OZENX-MONTESTRUCQ
  SAINT-MEDARD
  SALIES-DE-BEARN
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN | 23.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANSOST
  ARNE
  ARTAGNAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  BUZON
  CAIXON
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESCAUNETS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GARDERES
  GAUSSAN
  GENSAC
  GUIZERIX
  HACHAN
  HAGEDET
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LAFITOLE
  LAHITTE-TOUPIERE
  LARAN
  LARREULE
  LARROQUE
  LASCAZERES
  LASSALES
  LIAC
  LUQUET
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONFAUCON
  MONLONG
  NOUILHAN
  ORGAN
  OROIX
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SARRIAC-BIGORRE
  SAUVETERRE
  SEGALAS
  SERON
  SOMBRUN
  SOUBLECAUSE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIC-EN-BIGORRE
  VIDOUZE
  VIEUZOS
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 1.7.2023 |

Piirkond

Meetmete kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas artikliga 3a

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

21.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ANTRAS

AUCH

AUTERIVE

AUX-AUSSAT

AYGUETINTE

BEAUCAIRE

BEAUMONT

BECCAS

BETPLAN

BLOUSSON-SERIAN

BONAS

BOUCAGNERES

BOULAUR

CASSAIGNE

CASTELNAU-BARBARENS

CASTERA-VERDUZAN

CASTEX

CASTIN

CAZAUX-VILLECOMTAL

DURAN

ESTAMPES

FAGET-ABBATIAL

FOURCES

GAUJAC

GAUJAN

HAGET

HAULIES

JEGUN

LAAS

LAGARDERE

LAGUIAN-MAZOUS

LAMAZERE

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LARTIGUE

LASSERAN

LASSEUBE-PROPRE

LAURAET

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANSENCOME

MARSEILLAN

MIELAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONGAUSY

MONPARDIAC

MONTEGUT-ARROS

MONTREAL

MOUCHAN

ORBESSAN

ORDAN-LARROQUE

PALLANNE

PAVIE

PELLEFIGUE

PESSAN

SABAILLAN

SAINT-ELIX

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-LARY

SAINT-MAUR

SAINT-PUY

SANSAN

SARAMON

SARCOS

SEMBOUES

SEMEZIES-CACHAN

SIMORRE

TILLAC

TOURNAN

TRAVERSERES

TRONCENS

VALENCE-SUR-BAISE

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

SADEILLAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-BLANCARD

21.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Argelos

Baigts

Bassercles

Bastennes

Baudignan

Bergouey

Bostens

Campagne

Campet-et-Lamolère

Castelnau-Chalosse

Castelner

Caupenne

Cazalis

Clermont

Doazit

Donzacq

Estibeaux

Gaillères

Garrey

Gibret

Gouts

Habas

Hauriet

Labastide-Chalosse

Labatut

Lacquy

Lacrabe

Lahosse

Larbey

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Misson

Momuy

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Morganx

Mugron

Nerbis

Nousse

Ozourt

Peyre

Poudenx

Pouillon

Pouydesseaux

Poyartin

Rimbez-et-Baudiets

Roquefort

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-du-Gave

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Martin-d'Oney

Sarbazan

Serreslous-et-Arribans

Sorde-l'Abbaye

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Toulouzette

Uchacq-et-Parentis

Vielle-Soubiran

8.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64)

ANDREIN

ARGAGNON

ARGET

AUDAUX

BARRAUTE-CAMU

BELLOCQ

BUGNEIN

BURGARONNE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETBON

CASTETNER

HAGETAUBIN

L'HOPITAL-D'ORION

LAAS

LABEYRIE

LAGOR

LAHONTAN

LOUBIENG

MASLACQ

MONT

NARP

ORAAS

ORION

ORRIULE

OSSENX

OZENX-MONTESTRUCQ

SAINT-MEDARD

SALIES-DE-BEARN

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

23.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANSOST

ARNE

ARTAGNAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

BUZON

CAIXON

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESCAUNETS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GARDERES

GAUSSAN

GENSAC

GUIZERIX

HACHAN

HAGEDET

HERES

LABATUT-RIVIERE

LAFITOLE

LAHITTE-TOUPIERE

LARAN

LARREULE

LARROQUE

LASCAZERES

LASSALES

LIAC

LUQUET

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONFAUCON

MONLONG

NOUILHAN

ORGAN

OROIX

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SARRIAC-BIGORRE

SAUVETERRE

SEGALAS

SERON

SOMBRUN

SOUBLECAUSE

TRIE-SUR-BAISE

VIC-EN-BIGORRE

VIDOUZE

VIEUZOS

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-BEARN

1.7.2023

| * | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesolevas lisas olevad viited liikmesriigile Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

*

---

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/162

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/1338,

28. juuni 2023,

ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/95/EÜ kohaldatakse kõigi selle direktiivi artikli 2 punktis a määratletud toodete suhtes ainult juhul, kui liidu muudes õigusaktides ei ole asjaomaste toodete ohutust reguleerivaid sama eesmärgiga erisätteid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/95/EÜ kohaldatakse kõigi selle direktiivi artikli 2 punktis a määratletud toodete suhtes ainult juhul, kui liidu muudes õigusaktides ei ole asjaomaste toodete ohutust reguleerivaid sama eesmärgiga erisätteid.

| (2) | Tooted, mis vastavad direktiivi 2001/95/EÜ alusel koostatud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Euroopa standardid üle võtnud riiklikele standarditele, on eeldatavalt ohutud. |
| --- | --- |

(2)

Tooted, mis vastavad direktiivi 2001/95/EÜ alusel koostatud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Euroopa standardid üle võtnud riiklikele standarditele, on eeldatavalt ohutud.

| (3) | Uue tarbijakaitse tegevuskavaga aastaks 2020 (2) kohustus komisjon suurendama lastele mõeldud toodete ohutust, pidades silmas selle tarbijarühma erilist haavatavust, ja võttis vastu ohutusnõuded, millele peavad vastama nimetatud tooteid käsitlevad Euroopa standardid. Kõigist 2020. ja 2021. aastal liidu kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ (varem tuntud kui kiire teabevahetuse süsteem RAPEX) kaudu teatatud ohtlikest toodetest üle 20 % olid lastele mõeldud tooted. Lisaks sellele püüab komisjon oma teatisega „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (3) eelkõige suurendada laste ohutust seoses neile mõeldud tarbekaupades sisalduvate ohtlike kemikaalidega. |
| --- | --- |

(3)

Uue tarbijakaitse tegevuskavaga aastaks 2020 (2) kohustus komisjon suurendama lastele mõeldud toodete ohutust, pidades silmas selle tarbijarühma erilist haavatavust, ja võttis vastu ohutusnõuded, millele peavad vastama nimetatud tooteid käsitlevad Euroopa standardid. Kõigist 2020. ja 2021. aastal liidu kiirhoiatussüsteemi „Safety Gate“ (varem tuntud kui kiire teabevahetuse süsteem RAPEX) kaudu teatatud ohtlikest toodetest üle 20 % olid lastele mõeldud tooted. Lisaks sellele püüab komisjon oma teatisega „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (3) eelkõige suurendada laste ohutust seoses neile mõeldud tarbekaupades sisalduvate ohtlike kemikaalidega.

| (4) | Komisjon on juba vastu võtnud otsuse 2010/9/EL (4) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama imikute ning väikelaste vannitoole, vannitamise abivahendeid, vanne ja vannijalgu käsitlevad Euroopa standardid, otsuse 2010/376/EL (5) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid, ning otsuse 2013/121/EL (6) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid lapseistmeid käsitlevad Euroopa standardid. Lisaks neile otsustele on siiski vaja sätestada nõuded, millele peavad vastama laiemat rühma lastetooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on juba vastu võtnud otsuse 2010/9/EL (4) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama imikute ning väikelaste vannitoole, vannitamise abivahendeid, vanne ja vannijalgu käsitlevad Euroopa standardid, otsuse 2010/376/EL (5) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid, ning otsuse 2013/121/EL (6) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid lapseistmeid käsitlevad Euroopa standardid. Lisaks neile otsustele on siiski vaja sätestada nõuded, millele peavad vastama laiemat rühma lastetooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid.

| (5) | Mänguasjade ohutuse eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/48/EÜ (7). Direktiiviga 2009/48/EÜ reguleerimata aspektide ja ohtude või ohukategooriate suhtes kohaldatakse aga direktiivi 2001/95/EÜ. Seetõttu peaks käesolev otsus sisaldama nõudeid, millele peavad vastama lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid, juhul kui direktiiv 2009/48/EÜ asjaomaseid ohte või ohukategooriaid ei hõlma. |
| --- | --- |

(5)

Mänguasjade ohutuse eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/48/EÜ (7). Direktiiviga 2009/48/EÜ reguleerimata aspektide ja ohtude või ohukategooriate suhtes kohaldatakse aga direktiivi 2001/95/EÜ. Seetõttu peaks käesolev otsus sisaldama nõudeid, millele peavad vastama lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid, juhul kui direktiiv 2009/48/EÜ asjaomaseid ohte või ohukategooriaid ei hõlma.

| (6) | Ohutusnõuded on vajalikud teatavaid lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevate Euroopa standardite koostamiseks ja ajakohastamiseks. Need nõuded peavad tagama, et kõnealustele standarditele vastavad tooted vastavad direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 3 sätestatud üldistele ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Ohutusnõuded on vajalikud teatavaid lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevate Euroopa standardite koostamiseks ja ajakohastamiseks. Need nõuded peavad tagama, et kõnealustele standarditele vastavad tooted vastavad direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 3 sätestatud üldistele ohutusnõuetele.

| (7) | Need ohutusnõuded peaksid kajastama uusi teaduslikke ja tehnilisi teadmisi ning turu arengut. Ohupõhise lähenemisviisi kasutamine võimaldab põhjalikult hinnata ohte, millega lapsed võivad neile mõeldud toodete kasutamisel kokku puutuda. Lisaks aitab selline lähenemisviis tunnistada tulevaste uute toodetega seotud ebakindlust ja sellega tegeleda. Peale selle lihtsustab ohupõhine formaat nende nõuete ja standardite sisu võrdlemist, hõlbustades standardite nõuetele vastavuse tagamist. Seetõttu on vaja kasutada ohupõhist lähenemisviisi, kui kehtestatakse ohutusnõuded, millele peavad vastama lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(7)

Need ohutusnõuded peaksid kajastama uusi teaduslikke ja tehnilisi teadmisi ning turu arengut. Ohupõhise lähenemisviisi kasutamine võimaldab põhjalikult hinnata ohte, millega lapsed võivad neile mõeldud toodete kasutamisel kokku puutuda. Lisaks aitab selline lähenemisviis tunnistada tulevaste uute toodetega seotud ebakindlust ja sellega tegeleda. Peale selle lihtsustab ohupõhine formaat nende nõuete ja standardite sisu võrdlemist, hõlbustades standardite nõuetele vastavuse tagamist. Seetõttu on vaja kasutada ohupõhist lähenemisviisi, kui kehtestatakse ohutusnõuded, millele peavad vastama lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid.

| (8) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat otsust kohaldatakse direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikes 1 osutatud Euroopa standardite suhtes, mis käsitlevad järgmisi tooteid:

| a) | laste poolt kandmiseks mõeldud lastetooted; |
| --- | --- |

a)

laste poolt kandmiseks mõeldud lastetooted;

| b) | istumise, magamise, vannitamise, kehahoolduse, rahustamise, transportimise ja varajase õppimise hõlbustamiseks või kaitsmiseks mõeldud lastetooted; |
| --- | --- |

b)

istumise, magamise, vannitamise, kehahoolduse, rahustamise, transportimise ja varajase õppimise hõlbustamiseks või kaitsmiseks mõeldud lastetooted;

| c) | söötmise, jootmise või imemise hõlbustamiseks mõeldud lastetooted; |
| --- | --- |

c)

söötmise, jootmise või imemise hõlbustamiseks mõeldud lastetooted;

| d) | ühte või mitut punktides a, b ja c loetletud funktsiooni ning ühte või mitut muud funktsiooni täitvad lastetooted; |
| --- | --- |

d)

ühte või mitut punktides a, b ja c loetletud funktsiooni ning ühte või mitut muud funktsiooni täitvad lastetooted;

| e) | lastele mõeldud toodetega seotud tooted, sealhulgas järgmised tooted:






  i) | tooted ja tarvikud, mis on spetsiaalselt kavandatud kasutamiseks punktides a–d nimetatud lastetoodetel või koos nende toodetega; |
| --- | --- | --- |

e)

lastele mõeldud toodetega seotud tooted, sealhulgas järgmised tooted:

i)

tooted ja tarvikud, mis on spetsiaalselt kavandatud kasutamiseks punktides a–d nimetatud lastetoodetel või koos nende toodetega;

| ii) | täiskasvanute kasutatavad ja monteeritavad või paigaldatavad tooted, millele laps pääseb ligi või mis on mõeldud lapse kaitsmiseks. |
| --- | --- |

ii)

täiskasvanute kasutatavad ja monteeritavad või paigaldatavad tooted, millele laps pääseb ligi või mis on mõeldud lapse kaitsmiseks.

Artikkel 2

Ohutusnõuded

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud ohutusnõuded, millele peavad vastama käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud teatavaid lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid, on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Luxembourg, 28. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uus tarbijakaitse tegevuskava. Tarbijate toimetulekuvõime parandamine, et edendada majanduse kestlikku taastumist“ (COM(2020) 696 final, 13.11.2020).

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020) 667 final, 14.10.2020).

3

(4)  Komisjoni 6. jaanuari 2010. aasta otsus 2010/9/EL ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama imikute ning väikelaste vannitoole, vannitamise abivahendeid, vanne ja vannijalgu käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 3, 7.1.2010, lk 23).

4

(5)  Komisjoni 2. juuli 2010. aasta otsus 2010/376/EL ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavaid laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 170, 6.7.2010, lk 39).

5

(6)  Komisjoni 7. märtsi 2013. aasta otsus 2013/121/EL ohutusnõuete kohta, millele peavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu üldist tooteohutust käsitleva direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt vastama teatavaid lapseistmeid käsitlevad Euroopa standardid (ELT L 65, 8.3.2013, lk 23).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1).

7

---

LISA

OHUTUSNÕUDED, MILLELE PEAVAD VASTAMA ARTIKLIS 1 OSUTATUD TEATAVAID LASTELE MÕELDUD TOOTEID JA NENDEGA SEOTUD TOOTEID KÄSITLEVAD EUROOPA STANDARDID

| 1. | Keemilised ohud | 166 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Termilised ohud | 167 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Süttimisoht | 167 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kinnijäämisoht | 168 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Liikuvate osadega seotud ohud, sealhulgas rebendite, lõikehaavade ja muljumise oht | 168 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ohud, mis tulenevad lastele mõeldud toodetest, mida saab hoiustamiseks ja transportimiseks kokku voltida | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ohud, mis tulenevad lastele mõeldud toodetest, mida saab hoiustamiseks ja transportimiseks osadeks lahti võtta | 169 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kinnitusmehhanismide ning avamis- ja sulgemissüsteemidega seotud ohud | 169 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ratastega toodetega seotud ohud | 170 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Takerdumisoht | 170 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Lämmatamisoht | 170 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Lämbumisoht | 171 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Hingamisega seotud ohud | 171 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 13. | Allaneelamisoht | 171 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Sissetorkamise ja -hingamise oht | 171 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Ohtlikud otsad, servad ja väljaulatuvad osad | 171 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Konstruktsioonilise terviklikkusega seotud ohud | 172 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Kaitsefunktsiooniga seotud ohud | 172 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Turvasüsteemidega seotud ohud | 173 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Stabiilsusega seotud ohud | 173 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | Kukkumisoht | 173 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Uppumisoht | 174 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Elektrioht | 174 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Biomeetrilised ohud | 174 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Akustilised ohud | 174 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Kiirgusoht | 174 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Radioaktiivse kiirituse oht | 175 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Hügieeniga seotud ohud | 175 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Tootega kaasasoleva teabega seotud ohud | 175 |
| --- | --- | --- |

28.

Selles lisas kehtestatakse ohutusnõuded, millele peavad vastama käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud, lastele mõeldud tooteid ja nendega seotud tooteid käsitlevad Euroopa standardid. Nende nõuete eesmärk on tagada, et kõnealustele standarditele vastavad tooted vastavad direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõikes 1 sätestatud üldistele ohutusnõuetele.

Lastele mõeldud tooted ei tohi ohustada laste ja nende hooldajate ohutust või tervist, kui neid kasutatakse mõistlikult eeldatavates tingimustes, pidades silmas laste ja hooldajate käitumist, võimeid ja haavatavust.

Võimaluse korral võetakse arvesse puudega kasutajate – nii hooldajate kui ka laste – erivajadusi, et tagada nende ohutus.

Konstruktsiooniline ohutus on alati esmatähtis.

Lastele mõeldud toodetel ja/või nende pakenditel peab olema asjakohane teave, mille eesmärk on juhtida lapsevanemate ja hooldajate tähelepanu toodete kasutamisega kaasnevatele ohtudele ja nende vältimise meetoditele. See peab sisaldama hoiatusi (piktogrammid ja/või tekst) ning kasutus- ja/või hooldusjuhiseid.

Lastele mõeldud tooted peavad säilitama oma ohutuse ja ohutusomadused kogu oma ettenähtud kasutusaja jooksul. Need peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kõik ohud, mis on seotud pideva kasutamisega ettenähtud aja jooksul, oleksid võimalikult väikesed.

Teenuse osutamise käigus kasutamiseks mõeldud lastetooted peavad vastama erinõuetele, et võtta arvesse, et neid kasutatakse sagedamini ja pikema aja jooksul ning et nende suhtes võivad kehtida rangemad piirangud.

Neil ohutusnõuetel põhinevate komisjoni standardimistaotluste kohaselt koostatud standardites tuleb arvesse võtta uusimaid antropomeetrilisi andmeid, meditsiinilisi uuringuid, teadaolevaid tervishoiualaseid nõuandeid, mis on seotud konkreetselt laste ohutusega (nt turvalised magamistavad), ning uusimaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi laste ohutuse ja/või tervise kohta.

Tööstusdisainerid ja tootjad peavad meeles pidama, et lastele mõeldud toodetega seotud ohud ei piirdu käesolevas dokumendis nimetatutega. Lisaks tuleb järgida muid liidu tooteohutuse eeskirju, näiteks kemikaaliohutuse eeskirju.

Arvesse tuleb võtta lisaohte, mis on seotud toodete ohutu kasutamise ja toimimisega (sealhulgas tehisintellekti, küberturvalisuse, internetiühenduse, turvalisuse ja eraelu puutumatusega seotud ohte).

Arvesse tuleb võtta kõiki ohte, mis on seotud hooldaja poolt lapsega suhtlemise, tema jälgimise ja kontrollimisega kaugsidevahendite abil.

Lapsed arenevad füüsiliselt, vaimselt ja emotsionaalselt erineva kiirusega. Iga osutatud ohutusnõuete täitmiseks välja töötatud standardi puhul tuleb selgelt kindlaks määrata, millises arenguetapis (näiteks vanuserühm, kaal ja pikkus) seda kohaldatakse, ning näha vastavalt ette toote ohutusnõuded.

Kui nii ei tehta, tuleb seda standardi selgitavas lisas põhjendada.

Lastele mõeldud toodete standardite puhul võetakse arvesse kasutatavust – eelkõige peaks lastele mõeldud toote konstruktsioon võimaldama ühel täiskasvanud kasutajal üksi toodet paigaldada, käsitseda ja kasutada.

Tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks koos lastele mõeldud toodetega, kuid mille suhtes kohaldatakse muid standardeid, peavad vastama kõigi nende standardite nõuetele.

1.   KEEMILISED OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et laste või kolmandate isikute (laste ja täiskasvanute) kokkupuude keemiliste ainete või segudega, millest lastele mõeldud tooted koosnevad või mida need sisaldavad, ei ohusta laste või kolmandate isikute tervist, kui lastele mõeldud tooteid kasutatakse ettenähtud viisil või mõistlikult eeldatavates kasutustingimustes, võttes arvesse laste käitumist, toote konkreetset kasutusviisi ja sellest tulenevaid kokkupuutetingimusi.

Lastele mõeldud tooted ja nende pakendid peavad vastama kõigile asjakohastele liidu õigusaktidele, mis on seotud teatava kategooria toodete või teatavate ainete või segude suhtes kehtestatud piirangutega.

Standardid peavad kajastama uusimaid keemilisi suuniseid ja olema konkreetselt seotud teadmistega laste ohutuse ja tervise kohta (seoses suhu panemise, sissehingamise ja imendumisega).

Kui kasutatakse ringlussevõetud materjale, peavad need vastama samadele nõuetele nagu algupärased materjalid.

Lastele mõeldud toodete kemikaaliohutuse nõuete kehtestamisel, näiteks kemikaalisisalduse asjakohaste piirnormide kindlaksmääramisel, võetakse arvesse kõiki samalaadseid tooteid käsitlevaid asjakohaseid suuniseid, õigusnorme ja uusimaid teadusuuringute tulemusi. Hindamisel tuleks kohaldada uusimaid katsemeetodeid.

Konkreetsetest kasutustingimustest tulenevalt (nt kokkupuute kestus, toote kasutusviis) tuleks piirmäärasid kohandada ka vastavalt toote eeldatavale kasutamisviisile.

2.   TERMILISED OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et nendega kaasnevad termilised ohud oleksid võimalikult väikesed. Arvesse tuleb võtta lapse käitumist ja olemasolevaid andmeid põletust tekitavate pinnatemperatuuride kohta. Kõikidest ülejäänud ohtudest tuleb sobivate hoiatuste abil teavitada. Termilised ohud hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | kokkupuude kuuma või külma pinnaga, |
| --- | --- |

a)

kokkupuude kuuma või külma pinnaga,

| b) | kuuma toidu või vedeliku allaneelamine, |
| --- | --- |

b)

kuuma toidu või vedeliku allaneelamine,

| c) | põletus kuuma vedeliku või auruga, |
| --- | --- |

c)

põletus kuuma vedeliku või auruga,

| d) | ülekuumenemine (hüpertermia), |
| --- | --- |

d)

ülekuumenemine (hüpertermia),

| e) | alajahtumine (hüpotermia). |
| --- | --- |

e)

alajahtumine (hüpotermia).

3.   SÜTTIMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et süttimisoht oleks võimalikult väike.

Süttimisoht hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | välguefektist tingitud oht, |
| --- | --- |

a)

välguefektist tingitud oht,

| b) | leekide levikust tingitud oht, |
| --- | --- |

b)

leekide levikust tingitud oht,

| c) | materjalide sulamisest tingitud oht, |
| --- | --- |

c)

materjalide sulamisest tingitud oht,

| d) | leekidega kokkupuutest tingitud oht. |
| --- | --- |

d)

leekidega kokkupuutest tingitud oht.

Lastele mõeldud tooted peavad koosnema materjalidest, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele tingimusele (loetelu ei ole ammendav):

| a) | need on raskesti süttivad ja isekustuvad; |
| --- | --- |

a)

need on raskesti süttivad ja isekustuvad;

| b) | isegi kui need süttivad, põlevad need aeglaselt ja leek levib aeglaselt; |
| --- | --- |

b)

isegi kui need süttivad, põlevad need aeglaselt ja leek levib aeglaselt;

| c) | olenemata nende keemilisest koostisest on need kavandatud nii, et põlemisprotsess on mehaaniliselt aeglustatud. |
| --- | --- |

c)

olenemata nende keemilisest koostisest on need kavandatud nii, et põlemisprotsess on mehaaniliselt aeglustatud.

Lastele mõeldud toodetes ei tohi kasutada aineid, mille kohta on teada, et need eraldavad põlemisel väga mürgiseid aure. Süttivate materjalidega ei tohi kaasneda muude tootes kasutatud materjalide süttimise oht.

Ained ja materjalid, mis on tunnistatud tervisele väga ohtlikuks, ei tohi levida ega eralduda sellistes kogustes, mis võivad ohustada toote kasutajaid.

Standardites tuleks sätestada, et keemilisi leegiaeglusteid tuleks kasutada ainult siis, kui muud võimalust ei ole. Keemiliste leegiaeglustite kasutamisel ei tohi nende mürgisus asjaomase toote kasutamise ajal ja kasutusjärgsel kõrvaldamisel ohustada kasutajate ja hooldajate tervist ega keskkonda.

4.   KINNIJÄÄMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et lapse kehaosade kinnijäämise oht oleks võimalikult väike. Toode ei tohi võimaldada lapse pea, kaela, ülakeha, käsivarte, käte, sõrmede, jalgade, jalalabade ja varvaste kinnijäämist.

Kinnijäämise vältimise nõuded puudutavad kinnijäämisohtu, mis tuleneb muu hulgas jäikadest ja painduvatest:

| a) | täielikult suletud avadest, |
| --- | --- |

a)

täielikult suletud avadest,

| b) | osaliselt suletud avadest, |
| --- | --- |

b)

osaliselt suletud avadest,

| c) | V-kujulistest avadest, |
| --- | --- |

c)

V-kujulistest avadest,

| d) | ebakorrapärase kujuga avadest, |
| --- | --- |

d)

ebakorrapärase kujuga avadest,

| e) | dünaamilistest avadest, |
| --- | --- |

e)

dünaamilistest avadest,

| f) | kinnitustest, |
| --- | --- |

f)

kinnitustest,

| g) | aukudest, |
| --- | --- |

g)

aukudest,

| h) | vahedest, |
| --- | --- |

h)

vahedest,

| i) | ümbritseva materjali survest. |
| --- | --- |

i)

ümbritseva materjali survest.

Kõik tooted, mis moodustavad piiratud ruumi, kuhu laps võib siseneda ja kuhu ta võib kinni jääda, peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et suletud ruumist tulenev oht oleks võimalikult väike.

Standardites tuleb selgelt sätestada kinnijäämisohu vältimiseks ohutud mõõtmed. Need mõõtmed peavad alati vastama viimastele antropomeetrilistele andmetele nende laste kohta, kes tõenäoliselt toodet kasutavad ja sellega kokku puutuvad, ning olema seotud konkreetselt laste ohutuse alaste teadmistega.

Toote konstruktsioon peab nii palju kui võimalik vähendama liikumisest tulenevat kinnijäämise ohtu. Ülejäänud ohtudest tuleb sobivate hoiatuste abil teavitada ja nende kohta asjaomaseid juhtnööre anda.

Liikumisega seotud kinnijäämisohud on muu hulgas järgmised:

| a) | kallutatava toote kaalust tingitud kinnijäämine; |
| --- | --- |

a)

kallutatava toote kaalust tingitud kinnijäämine;

| b) | toote eeldatava kasutamisega seotud vahedest ja avaustest (sealhulgas liikuva lapse tekitatud vahedest ja avaustest) tingitud kinnijäämine; |
| --- | --- |

b)

toote eeldatava kasutamisega seotud vahedest ja avaustest (sealhulgas liikuva lapse tekitatud vahedest ja avaustest) tingitud kinnijäämine;

| c) | lapsele ligipääsetavatest, kuid toote kõrval asuvatest vahedest ja avaustest tingitud kinnijäämine; |
| --- | --- |

c)

lapsele ligipääsetavatest, kuid toote kõrval asuvatest vahedest ja avaustest tingitud kinnijäämine;

| d) | kinnijäämine selle tagajärjel, et laps toetub oma kaela või kõriga pehmele või kõvale servale; |
| --- | --- |

d)

kinnijäämine selle tagajärjel, et laps toetub oma kaela või kõriga pehmele või kõvale servale;

| e) | tootest tingitud kinnijäämine, mis on seotud lastega, kes ei ole toote peamised kasutajad. |
| --- | --- |

e)

tootest tingitud kinnijäämine, mis on seotud lastega, kes ei ole toote peamised kasutajad.

5.   LIIKUVATE OSADEGA SEOTUD OHUD, SEALHULGAS REBENDITE, LÕIKEHAAVADE JA MULJUMISE OHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et liikuvate osadega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed. Toote kujundus ei tohi võimaldada sisselõikamist, rebendeid (kui osad liiguvad üksteise suhtes ja neil on lõikav toime), muljumist (kui osad liiguvad üksteise suhtes ja neil on survestav toime), kogu keha, jäsemete, sõrmede ja varvaste läbilõikamist või lõikumist.

Liikuvate osadega seotud ohtude vältimise nõuded peavad muu hulgas hõlmama ohte, mis tulenevad järgmisest (kui see on asjakohane):

| a) | toote enda liikumine; |
| --- | --- |

a)

toote enda liikumine;

| b) | lapse keharaskusest tingitud liikumine; |
| --- | --- |

b)

lapse keharaskusest tingitud liikumine;

| c) | välise jõu rakendamine/vabastamine. |
| --- | --- |

c)

välise jõu rakendamine/vabastamine.

Tööstusdisainerid ja tootjad peavad arvestama, et ohud võivad muutuda sõltuvalt liikuvatele osadele juurdepääsetavusest, materjali (sh kanga) paindlikkusest, jõudude mõjust ja jõu suunast, liikuvate osade kasutamise vahenditest, osade kujust/materjalist, lapse võimekusest jne.

6.   OHUD, MIS TULENEVAD LASTELE MÕELDUD TOODETEST, MIDA SAAB HOIUSTAMISEKS JA TRANSPORTIMISEKS KOKKU VOLTIDA

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et ohud, mis on seotud toodetega, mida saab hoiustamiseks ja transportimiseks kokku voltida, oleksid võimalikult väikesed. Toote tahtmatu kokkuvoltimine ei tohi põhjustada muljumist, lõikumist, kinnijäämist ja lämbumist.

Nõuded ohtude vältimiseks, mis tulenevad lastele mõeldud toodetest, mida saab hoiustamiseks ja transportimiseks kokku voltida, peavad muu hulgas hõlmama järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | ebatäieliku/juhusliku kokkuvoltimise vältimiseks tuleb kasutada lukustusseadmeid; |
| --- | --- |

a)

ebatäieliku/juhusliku kokkuvoltimise vältimiseks tuleb kasutada lukustusseadmeid;

| b) | lukusolek/lukustatud asend peab olema lapsevanemale/hooldajale ilmselge; |
| --- | --- |

b)

lukusolek/lukustatud asend peab olema lapsevanemale/hooldajale ilmselge;

| c) | lukustusmehhanismid ei tohi tahtmatult lahti minna; |
| --- | --- |

c)

lukustusmehhanismid ei tohi tahtmatult lahti minna;

| d) | toodet peab saama kasutada üks täiskasvanu üksi; |
| --- | --- |

d)

toodet peab saama kasutada üks täiskasvanu üksi;

| e) | selliseid tooteid ei tohi olla võimalik kasutada ilma lukustusmehhanismi (lukustusmehhanisme) rakendamata. |
| --- | --- |

e)

selliseid tooteid ei tohi olla võimalik kasutada ilma lukustusmehhanismi (lukustusmehhanisme) rakendamata.

7.   OHUD, MIS TULENEVAD LASTELE MÕELDUD TOODETEST, MIDA SAAB HOIUSTAMISEKS JA TRANSPORTIMISEKS OSADEKS LAHTI VÕTTA

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et ohud, mis on seotud toodete hoiustamiseks ja transportimiseks osadeks lahtivõtmise ja seejärel uuesti kokkupanemisega, oleksid võimalikult väikesed.

Lahtivõtmisest ja kokkupanemisest tulenevate ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| | tootele tuleb lisada selgelt sõnastatud ja kergesti mõistetavad juhised, mis on arusaadavad ka tavalisele, mitteprofessionaalsele tarbijale;






  a) | tuleb esitada teave selle kohta, kuidas toodet lahti võtta ja uuesti kokku panna, et tagada jätkuv ohutu kasutamine; |
| --- | --- | --- |

tootele tuleb lisada selgelt sõnastatud ja kergesti mõistetavad juhised, mis on arusaadavad ka tavalisele, mitteprofessionaalsele tarbijale;

a)

tuleb esitada teave selle kohta, kuidas toodet lahti võtta ja uuesti kokku panna, et tagada jätkuv ohutu kasutamine;

| b) | ohutusteabele tuleks lisada piktogrammid ja illustratsioonid; |
| --- | --- |

b)

ohutusteabele tuleks lisada piktogrammid ja illustratsioonid;

| c) | lastele mõeldud tooted tuleks märgistada vastupidavate hoiatustega, et rõhutada eriti olulist ohutusteavet; |
| --- | --- |

c)

lastele mõeldud tooted tuleks märgistada vastupidavate hoiatustega, et rõhutada eriti olulist ohutusteavet;

| d) | tootega peavad kaasas olema kõik kokkupanekuks ja paigaldamiseks vajalikud spetsiaalsed tööriistad; |
| --- | --- |

d)

tootega peavad kaasas olema kõik kokkupanekuks ja paigaldamiseks vajalikud spetsiaalsed tööriistad;

| e) | kõiki kokkupanekul kasutatavaid kinnitusi peab olema võimalik nõuetekohaselt pingutada; |
| --- | --- |

e)

kõiki kokkupanekul kasutatavaid kinnitusi peab olema võimalik nõuetekohaselt pingutada;

| f) | juhusliku lahtitulemise vältimiseks tuleb kasutada lukustusseadmeid; |
| --- | --- |

f)

juhusliku lahtitulemise vältimiseks tuleb kasutada lukustusseadmeid;

| g) | lukusolek/lukustatud asend peab olema lapsevanemale/hooldajale ilmselge; |
| --- | --- |

g)

lukusolek/lukustatud asend peab olema lapsevanemale/hooldajale ilmselge;

| h) | isekeermestavaid kruvisid ei tohi kasutada, välja arvatud osade puhul, mida ei tule lahti võtta. |
| --- | --- |

h)

isekeermestavaid kruvisid ei tohi kasutada, välja arvatud osade puhul, mida ei tule lahti võtta.

8.   KINNITUSMEHHANISMIDE NING AVAMIS- JA SULGEMISSÜSTEEMIDEGA SEOTUD OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et nende kinnitusmehhanismide ja/või avamis- ja sulgemissüsteemidega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed. Toote mehhanismi tahtmatu vabanemine ei tohi põhjustada muljumist, rebendeid, lõikamist, kinnijäämist, kukkumist ja lämbumist.

Kinnitusmehhanismide ja/või avamis- ja sulgemissüsteemidega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kui toodet saab kasutada mitmes asendis, peab valitud asend olenemata lapse tegevusest või liikumisest säilima; |
| --- | --- |

a)

kui toodet saab kasutada mitmes asendis, peab valitud asend olenemata lapse tegevusest või liikumisest säilima;

| b) | avamis- ja sulgemissüsteemid peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et vältida nende tahtmatut kasutamist. |
| --- | --- |

b)

avamis- ja sulgemissüsteemid peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et vältida nende tahtmatut kasutamist.

9.   RATASTEGA TOODETEGA SEOTUD OHUD

Lastele mõeldud tooted, mis on varustatud rataste või rullikutega (transpordiks või liikumiseks), peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et rataste või rullikutega ja tahtmatu liikumisega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Ratastest/rullikutest ja tahtmatust liikumisest tulenevate ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kõik ratastega tooted peavad olema varustatud sobiva(te) lukustusseadme(te)ga, mis tagavad vajaduse korral stabiilsuse; |
| --- | --- |

a)

kõik ratastega tooted peavad olema varustatud sobiva(te) lukustusseadme(te)ga, mis tagavad vajaduse korral stabiilsuse;

| b) | kõik lukustusseadmed peavad olema ohutud; |
| --- | --- |

b)

kõik lukustusseadmed peavad olema ohutud;

| c) | lastele mõeldud ratastega toodetel peab olema seisufunktsioon, mis võimaldab neid olenemata pinnast stabiilselt seisma panna. |
| --- | --- |

c)

lastele mõeldud ratastega toodetel peab olema seisufunktsioon, mis võimaldab neid olenemata pinnast stabiilselt seisma panna.

10.   TAKERDUMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et takerdumisoht oleks võimalikult väike.

Nõuded hõlmavad muu hulgas järgmisi ohte (kui see on asjakohane):

| a) | rebenemisoht; |
| --- | --- |

a)

rebenemisoht;

| b) | tekstiilitoodete, näiteks rõivaosade (kinnitused, nööbid, kaunistused, õmblused vms) rebenemine, mille tagajärjel tekivad augud, tühimikud ja avaused või väljaulatuvad osad; |
| --- | --- |

b)

tekstiilitoodete, näiteks rõivaosade (kinnitused, nööbid, kaunistused, õmblused vms) rebenemine, mille tagajärjel tekivad augud, tühimikud ja avaused või väljaulatuvad osad;

| c) | lämbumisoht nööride, paelte, lehvide, trosside või aasade tõttu; |
| --- | --- |

c)

lämbumisoht nööride, paelte, lehvide, trosside või aasade tõttu;

| d) | monokiudniitidest tingitud ohud; |
| --- | --- |

d)

monokiudniitidest tingitud ohud;

| e) | käepidemetest tingitud ohud. |
| --- | --- |

e)

käepidemetest tingitud ohud.

Standardites tuleb selgelt sätestada ohutud mõõtmed ja katsetusnõuded seoses nööride, paelte, lehvide, trosside, aasade ja muude takerdumisohtudega. Need mõõtmed peavad alati vastama viimastele antropomeetrilistele andmetele ning olema seotud konkreetselt laste ohutuse alaste teadmistega. Toodete hoiukotid peavad samuti olema ohutud.

11.   LÄMMATAMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et lämmatamisoht oleks välistatud.

Lämmatamisega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | ükski tooteosa, mille laps suudab jõuga eemaldada, ei tohi olla nii väike, et see võiks tekitada lämmatamisohtu; |
| --- | --- |

a)

ükski tooteosa, mille laps suudab jõuga eemaldada, ei tohi olla nii väike, et see võiks tekitada lämmatamisohtu;

| b) | toote kasutamisel (nt kukkumisel) ei tohi puruneda, rebeneda ega eralduda ükski selle osa, mis on nii väike, et võiks tekitada lämmatamisohtu; |
| --- | --- |

b)

toote kasutamisel (nt kukkumisel) ei tohi puruneda, rebeneda ega eralduda ükski selle osa, mis on nii väike, et võiks tekitada lämmatamisohtu;

| c) | ükski tooteosa, mida saab eemaldada ilma tööriista kasutamata, ei tohi tekitada lämmatamisohtu; |
| --- | --- |

c)

ükski tooteosa, mida saab eemaldada ilma tööriista kasutamata, ei tohi tekitada lämmatamisohtu;

| d) | lämmatamisohu tõttu ei tohiks toodetel, mis on mõeldud lastele, kes on liiga väikesed, et iseseisvalt istuda, olla ühtegi osa, mis on nii pikk, et kui laps paneb toote suhu, siis võib vallanduda neelamisrefleks; |
| --- | --- |

d)

lämmatamisohu tõttu ei tohiks toodetel, mis on mõeldud lastele, kes on liiga väikesed, et iseseisvalt istuda, olla ühtegi osa, mis on nii pikk, et kui laps paneb toote suhu, siis võib vallanduda neelamisrefleks;

| e) | lämmatamisohtu tekitavad täitematerjalid ei tohi olla lapsele omal jõul kättesaadavad; |
| --- | --- |

e)

lämmatamisohtu tekitavad täitematerjalid ei tohi olla lapsele omal jõul kättesaadavad;

| f) | tooted ei tohi tekitada täiendavat lämmatamisohtu neis sisalduvate osade suuruse tõttu või sellepärast, et laps suudab kõnealused osad omal jõul kätte saada või need piisavalt väikeseks purustada; |
| --- | --- |

f)

tooted ei tohi tekitada täiendavat lämmatamisohtu neis sisalduvate osade suuruse tõttu või sellepärast, et laps suudab kõnealused osad omal jõul kätte saada või need piisavalt väikeseks purustada;

| g) | arvesse tuleb võtta toodete kogusuurust ja kuju ning vajaduse korral rakendada tehnilisi/mehaanilisi lahendusi (nt õhuavad toodetes, mille puhul esineb tavalise ja eeldatava kasutamise korral lämmatamisoht). |
| --- | --- |

g)

arvesse tuleb võtta toodete kogusuurust ja kuju ning vajaduse korral rakendada tehnilisi/mehaanilisi lahendusi (nt õhuavad toodetes, mille puhul esineb tavalise ja eeldatava kasutamise korral lämmatamisoht).

Standardites tuleb selgelt sätestada ohutud mõõtmed ja katsetusnõuded seoses lämmatamisohuga. Need mõõtmed peavad alati vastama viimastele antropomeetrilistele andmetele ning olema seotud konkreetselt laste ohutuse alaste teadmistega.

12.   LÄMBUMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et toodete ja nende pakenditega seotud lämbumisoht oleks võimalikult väike. Selline oht tekib siis, kui nina ja suu on korraga kaetud.

Nõuded hõlmavad muu hulgas järgmisi ohte (kui see on asjakohane):

| a) | lämbumine õhukeste/pehmete materjalide tõttu, mis võivad vormuda lapse näo järgi ja katta selle (sh kleebised); |
| --- | --- |

a)

lämbumine õhukeste/pehmete materjalide tõttu, mis võivad vormuda lapse näo järgi ja katta selle (sh kleebised);

| b) | lämbumine õhukese kilekoti tõttu, mille avause ümbermõõt on suurem kui lapse pea ümbermõõt; |
| --- | --- |

b)

lämbumine õhukese kilekoti tõttu, mille avause ümbermõõt on suurem kui lapse pea ümbermõõt;

| c) | lämbumine isekleepuva pakendi (nt kile) tõttu; |
| --- | --- |

c)

lämbumine isekleepuva pakendi (nt kile) tõttu;

| d) | lämbumine lapse näo järgi vormuvate toodete tõttu, mis võivad moodustada lapse näol õhutiheda takistuse; |
| --- | --- |

d)

lämbumine lapse näo järgi vormuvate toodete tõttu, mis võivad moodustada lapse näol õhutiheda takistuse;

| e) | lämbumine hingamisteede tõkestamise tõttu pehme, koheva, plastilise materjaliga või sellesse vajumise tõttu, eriti laste magamiskeskkonnas (kõige väiksemad lapsed). |
| --- | --- |

e)

lämbumine hingamisteede tõkestamise tõttu pehme, koheva, plastilise materjaliga või sellesse vajumise tõttu, eriti laste magamiskeskkonnas (kõige väiksemad lapsed).

Võimaluse korral tuleb vältida ohtlike pakkematerjalide kasutamist, kuid kui need on vajalikud, peavad need olema konstruktsioonilt ohutud (st perforeeritud või minimaalse paksusega). Lisaks sellele tuleks tarbijaid teavitada pakendist tulenevatest ohtudest (nt lämbumine hingamisteede välise takistuse tõttu).

12.1.   Hingamisega seotud ohud

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et õhu läbilaskmatusest tulenev lämbumisoht oleks võimalikult väike.

Õhu läbilaskmatusega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | lapse nina ja suu ei tohi olla korraga kaetud; |
| --- | --- |

a)

lapse nina ja suu ei tohi olla korraga kaetud;

| b) | madratsid, vooditarbed ja muud sarnased tooted ei tohi vormuda lapse näo järgi; |
| --- | --- |

b)

madratsid, vooditarbed ja muud sarnased tooted ei tohi vormuda lapse näo järgi;

| c) | lisamadratsid või -vooditarbed ei tohi tekitada täiendavat lämbumisohtu. |
| --- | --- |

c)

lisamadratsid või -vooditarbed ei tohi tekitada täiendavat lämbumisohtu.

13.   ALLANEELAMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et allaneelamisega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Allaneelamisega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kinnitatud osad peavad jääma kinnitatuks ega tohi lahti tulles tükkideks puruneda; |
| --- | --- |

a)

kinnitatud osad peavad jääma kinnitatuks ega tohi lahti tulles tükkideks puruneda;

| b) | väikesed esemed ja osad peavad olema sellise suuruse ja konstruktsiooniga, et need ei pääseks lapse suu ja kurgu kaudu makku; |
| --- | --- |

b)

väikesed esemed ja osad peavad olema sellise suuruse ja konstruktsiooniga, et need ei pääseks lapse suu ja kurgu kaudu makku;

| c) | magnetid, patareid ja muud sarnased osad on eriti ohtlikud ning laps ei tohi sellistele osadele ligi pääseda ega neid alla neelata. |
| --- | --- |

c)

magnetid, patareid ja muud sarnased osad on eriti ohtlikud ning laps ei tohi sellistele osadele ligi pääseda ega neid alla neelata.

14.   SISSETORKAMISE JA -HINGAMISE OHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kõrva või ninna sattuda võivatest väikestest osadest tulenev sissetorkamise ja -hingamise oht oleks võimalikult väike.

15.   OHTLIKUD OTSAD, SERVAD JA VÄLJAULATUVAD OSAD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et teravatest otstest, servadest või väljaulatuvatest osadest tulenevad lõikamis- ja muud sarnased ohud oleksid võimalikult väikesed.

Teravatest otstest, servadest või väljaulatuvatest osadest tulenevate ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | pinnad peaksid olema siledad, välja arvatud juhul, kui pind on spetsiaalselt kavandatud teisiti, et aidata kaasa lastele mõeldud toote ohutule toimimisele; |
| --- | --- |

a)

pinnad peaksid olema siledad, välja arvatud juhul, kui pind on spetsiaalselt kavandatud teisiti, et aidata kaasa lastele mõeldud toote ohutule toimimisele;

| b) | teravad servad, nurgad, traadid ja otsad tuleb kõrvaldada; |
| --- | --- |

b)

teravad servad, nurgad, traadid ja otsad tuleb kõrvaldada;

| c) | toodetel ei tohi olla väljaulatuvaid osi, mis tekitavad vigastusi; |
| --- | --- |

c)

toodetel ei tohi olla väljaulatuvaid osi, mis tekitavad vigastusi;

| d) | toodete väljaulatuvad osad ei tohi tekitada raskeid vigastusi; |
| --- | --- |

d)

toodete väljaulatuvad osad ei tohi tekitada raskeid vigastusi;

| e) | materjalist ei tohi eralduda pinde; |
| --- | --- |

e)

materjalist ei tohi eralduda pinde;

| f) | metallpinnad ja muud metallosad peavad olema korrosiooni- ja koorumiskindlad; |
| --- | --- |

f)

metallpinnad ja muud metallosad peavad olema korrosiooni- ja koorumiskindlad;

| g) | tahvelklaasi ei tohi kasutada; |
| --- | --- |

g)

tahvelklaasi ei tohi kasutada;

| h) | klaasvilla ja muude sarnaste mineraalidega ei tohi kaasneda poomise või lämbumise ohtu; |
| --- | --- |

h)

klaasvilla ja muude sarnaste mineraalidega ei tohi kaasneda poomise või lämbumise ohtu;

| i) | polstri-/täitematerjalid ei tohi sisaldada kõvasid või teravaid esemeid. |
| --- | --- |

i)

polstri-/täitematerjalid ei tohi sisaldada kõvasid või teravaid esemeid.

16.   KONSTRUKTSIOONILISE TERVIKLIKKUSEGA SEOTUD OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema piisavalt tugevad ja konstruktsioonilt terviklikud, et need kestaksid kogu ettenähtud kasutusaja. Nad peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et ohud, mis on seotud pideva kasutamisega ettenähtud aja jooksul, oleksid võimalikult väikesed.

Konstruktsioonilise terviklikkusega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | tooted peaksid olema piisavalt tugevad ja vastupidavad kogu toote kasutusaja jooksul; |
| --- | --- |

a)

tooted peaksid olema piisavalt tugevad ja vastupidavad kogu toote kasutusaja jooksul;

| b) | tooted ja materjalid (sealhulgas kangad ja õmblused) peavad vastu pidama kõigile ettenähtud kasutusviisidele ja -tingimustele ning ei tohi laguneda ega muutuda ohtlikuks aja jooksul või temperatuurimuutuste, niiskuse ja UV-kiirguse jms mõjul; |
| --- | --- |

b)

tooted ja materjalid (sealhulgas kangad ja õmblused) peavad vastu pidama kõigile ettenähtud kasutusviisidele ja -tingimustele ning ei tohi laguneda ega muutuda ohtlikuks aja jooksul või temperatuurimuutuste, niiskuse ja UV-kiirguse jms mõjul;

| c) | kokkupanemist ja/või paigaldamist nõudvad tooted peavad pärast tootja juhiste kohast kokkupanekut/paigaldamist olema konstruktsioonilt sama terviklikud nagu tootja poolt kokku pandud/paigaldatud tooted ning vastama kõigile nende toodete suhtes kohaldatavatele ohutusnõuetele; |
| --- | --- |

c)

kokkupanemist ja/või paigaldamist nõudvad tooted peavad pärast tootja juhiste kohast kokkupanekut/paigaldamist olema konstruktsioonilt sama terviklikud nagu tootja poolt kokku pandud/paigaldatud tooted ning vastama kõigile nende toodete suhtes kohaldatavatele ohutusnõuetele;

| d) | nende toodete tugevus, mida saab lapse kasvades kohandada, ei tohi mehaanilise koormuse tõttu muutuda; |
| --- | --- |

d)

nende toodete tugevus, mida saab lapse kasvades kohandada, ei tohi mehaanilise koormuse tõttu muutuda;

| e) | kinnitusseadmed, mis on ette nähtud toote turvaliseks kinnitamiseks teiste esemete, toodete või seadmete külge, peavad säilitama oma tõhususe kogu toote kasutusaja jooksul. |
| --- | --- |

e)

kinnitusseadmed, mis on ette nähtud toote turvaliseks kinnitamiseks teiste esemete, toodete või seadmete külge, peavad säilitama oma tõhususe kogu toote kasutusaja jooksul.

17.   KAITSEFUNKTSIOONIGA SEOTUD OHUD

Kaitsefunktsiooni täitvad lastele mõeldud tooted peavad turvaliselt piirama lapse kokkupuudet ohtudega. Tooted, mis hoiavad lapse kindlas keskkonnas (nt tõkked) või mis kaitsevad last ilmastiku ja/või putukatega seotud ohtude eest või piiravad lapse liikumist ja/või lapse kokkupuudet ohtudega (nt nurgakaitsed), peavad ohutult täitma ettenähtud kaitsefunktsiooni.

Kaitsefunktsiooniga seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kaitsefunktsioon peab vastama lapse vanusele ja võimetele, ei tohi tekitada lisaohte ega võimaldada kokkupuudet nendega ning selle kasutamise ajal ei tohi selle toime ja tõhusus väheneda; |
| --- | --- |

a)

kaitsefunktsioon peab vastama lapse vanusele ja võimetele, ei tohi tekitada lisaohte ega võimaldada kokkupuudet nendega ning selle kasutamise ajal ei tohi selle toime ja tõhusus väheneda;

| b) | tõkked peavad olema konstrueeritud nii, et laps ei saa neist üle ronida, nende alt läbi minna, neist läbi minna ega neid eemaldada; |
| --- | --- |

b)

tõkked peavad olema konstrueeritud nii, et laps ei saa neist üle ronida, nende alt läbi minna, neist läbi minna ega neid eemaldada;

| c) | tõkete kõrgus peab alati olema ohutu ja vastama nii lapse arenguetapile kui ka viimastele antropomeetrilistele andmetele; |
| --- | --- |

c)

tõkete kõrgus peab alati olema ohutu ja vastama nii lapse arenguetapile kui ka viimastele antropomeetrilistele andmetele;

| d) | tooted, mida kasutatakse lapse kaitsmiseks, ei tohi tekitada kinnijäämise ohtu; |
| --- | --- |

d)

tooted, mida kasutatakse lapse kaitsmiseks, ei tohi tekitada kinnijäämise ohtu;

| e) | lukustus-/sulgemismehhanisme ei tohi laps ega hooldaja kogemata maha võtta ega teisaldada; |
| --- | --- |

e)

lukustus-/sulgemismehhanisme ei tohi laps ega hooldaja kogemata maha võtta ega teisaldada;

| f) | kukkumist takistavad tooted (näiteks tooted, mis takistavad mööbli, mahutusmööbli, telerite lastele pealekukkumist) peavad olema kavandatud sobivate kinnitustega ja sellisest materjalist, mis peavad vastu surveteguritele, millega need eeldatavasti kokku puutuvad, sealhulgas kulumine, UV-kiirgus jne; |
| --- | --- |

f)

kukkumist takistavad tooted (näiteks tooted, mis takistavad mööbli, mahutusmööbli, telerite lastele pealekukkumist) peavad olema kavandatud sobivate kinnitustega ja sellisest materjalist, mis peavad vastu surveteguritele, millega need eeldatavasti kokku puutuvad, sealhulgas kulumine, UV-kiirgus jne;

| g) | avamist takistavad mehhanismid (näiteks tooted, mis takistavad lapsi uksi ja aknaid avamast) peavad olema kavandatud sobivate lukustusseadmete ja vahenditega, et vältida kukkumisohtu. |
| --- | --- |

g)

avamist takistavad mehhanismid (näiteks tooted, mis takistavad lapsi uksi ja aknaid avamast) peavad olema kavandatud sobivate lukustusseadmete ja vahenditega, et vältida kukkumisohtu.

18.   TURVASÜSTEEMIDEGA SEOTUD OHUD

Lastele mõeldud tooted, millel on turvasüsteem, peavad ohutult piirama lapse kokkupuudet ohtudega ega tohi tekitada lisaohte, mis tulenevad turvasüsteemist endast.

Turvasüsteemidega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | turvasüsteemid peavad olema kindlalt kinnitatud ega tohi ise tekitada ohtu; |
| --- | --- |

a)

turvasüsteemid peavad olema kindlalt kinnitatud ega tohi ise tekitada ohtu;

| b) | turvasüsteemid peavad olema reguleeritavad vastavalt lapse suurusele; |
| --- | --- |

b)

turvasüsteemid peavad olema reguleeritavad vastavalt lapse suurusele;

| c) | turvasüsteemid peavad olema alati ja igas kasutusolukorras tõhusad; |
| --- | --- |

c)

turvasüsteemid peavad olema alati ja igas kasutusolukorras tõhusad;

| d) | turvasüsteemid peavad arvestama lapse kõiki võimalikke liigutusi ja jõudu, mida laps võib rakendada; |
| --- | --- |

d)

turvasüsteemid peavad arvestama lapse kõiki võimalikke liigutusi ja jõudu, mida laps võib rakendada;

| e) | tooted peavad olema kasutamisel ohutud ja täitma ettenähtud turvafunktsiooni; last peab olema võimalik hädaolukorras lihtsalt välja võtta; |
| --- | --- |

e)

tooted peavad olema kasutamisel ohutud ja täitma ettenähtud turvafunktsiooni; last peab olema võimalik hädaolukorras lihtsalt välja võtta;

19.   STABIILSUSEGA SEOTUD OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et toote stabiilsusega seotud ohud (sealhulgas kukkumise või ümbermineku oht) oleksid võimalikult väikesed.

Stabiilsusega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | toode ei tohi tekitada ümbermineku ohtu, mis võib põhjustada lapse kukkumist (nt tooli kallutamine jalgadega vastu lauda surudes); |
| --- | --- |

a)

toode ei tohi tekitada ümbermineku ohtu, mis võib põhjustada lapse kukkumist (nt tooli kallutamine jalgadega vastu lauda surudes);

| b) | tooted peavad jääma (lapse või toote) liikumise korral stabiilseks ja ohutuks; |
| --- | --- |

b)

tooted peavad jääma (lapse või toote) liikumise korral stabiilseks ja ohutuks;

| c) | toote lisaseadmed või eemaldatavad osad ei tohi mõjutada toote ohutust ja stabiilsust (nt kandiku lisamine söögitoolile). |
| --- | --- |

c)

toote lisaseadmed või eemaldatavad osad ei tohi mõjutada toote ohutust ja stabiilsust (nt kandiku lisamine söögitoolile).

20.   KUKKUMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kukkumisega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Kukkumisega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | tooted, millel on sangad, peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et sangad ei tuleks lapse kandmise ajal toote küljest lahti; |
| --- | --- |

a)

tooted, millel on sangad, peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et sangad ei tuleks lapse kandmise ajal toote küljest lahti;

| b) | kõik sangad peavad olema kinnitatud nii, et ei ole ohtu, et laps võib tootest välja kukkuda; |
| --- | --- |

b)

kõik sangad peavad olema kinnitatud nii, et ei ole ohtu, et laps võib tootest välja kukkuda;

| c) | kiiktooted ei tohi tekitada kukkumisohtu; |
| --- | --- |

c)

kiiktooted ei tohi tekitada kukkumisohtu;

| d) | tooted (sealhulgas riidest tooted) peavad olema piisavalt kõrged (seljatugi, käetugi, piirdefunktsioon jne) ja tugevad, et tagada, et laps on turvaliselt paigal; |
| --- | --- |

d)

tooted (sealhulgas riidest tooted) peavad olema piisavalt kõrged (seljatugi, käetugi, piirdefunktsioon jne) ja tugevad, et tagada, et laps on turvaliselt paigal;

| e) | tooted, millel on kukkumist takistav funktsioon, peavad olema kasutamisel turvalised ja need ei tohi tekitada lisaohte, mis tulenevad kinnitusvahenditest endist; |
| --- | --- |

e)

tooted, millel on kukkumist takistav funktsioon, peavad olema kasutamisel turvalised ja need ei tohi tekitada lisaohte, mis tulenevad kinnitusvahenditest endist;

| f) | toodetega, kus laps asub kõrgel, ei tohi kaasneda kukkumisohtu (nt söögitoolid ja nende jalatoed, turvaväravad jne). |
| --- | --- |

f)

toodetega, kus laps asub kõrgel, ei tohi kaasneda kukkumisohtu (nt söögitoolid ja nende jalatoed, turvaväravad jne).

21.   UPPUMISOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et uppumisega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Uppumisega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kinnitusvahendid peavad olema kasutamisel ohutud ega tohi ise tekitada lisaohte; |
| --- | --- |

a)

kinnitusvahendid peavad olema kasutamisel ohutud ega tohi ise tekitada lisaohte;

| b) | last peab olema võimalik hädaolukorras lihtsalt välja võtta; |
| --- | --- |

b)

last peab olema võimalik hädaolukorras lihtsalt välja võtta;

| c) | lapsel ei tohi olla võimalik sellisest tootest (nt ujuvast istmest) tahtmatult välja libiseda; |
| --- | --- |

c)

lapsel ei tohi olla võimalik sellisest tootest (nt ujuvast istmest) tahtmatult välja libiseda;

| d) | ujuvad tooted peavad säilitama ujuvuse; nad ei tohi kiiresti õhust tühjaks joosta; lekke korral peavad nad säilitama jääkujuvuse; |
| --- | --- |

d)

ujuvad tooted peavad säilitama ujuvuse; nad ei tohi kiiresti õhust tühjaks joosta; lekke korral peavad nad säilitama jääkujuvuse;

| e) | ujuvad tooted peavad säilitama turvalise stabiilsuse ning olema vastupidavad tuule ja veevoolu jõule, kui need on ette nähtud kasutamiseks avamerel; |
| --- | --- |

e)

ujuvad tooted peavad säilitama turvalise stabiilsuse ning olema vastupidavad tuule ja veevoolu jõule, kui need on ette nähtud kasutamiseks avamerel;

| f) | kõik asjakohased hoiatused, nagu näiteks, et last ei tohi kunagi jätta järelevalveta, et uppuda võib lühikese aja jooksul ja väga madalas vees, peavad olema selgelt esitatud. |
| --- | --- |

f)

kõik asjakohased hoiatused, nagu näiteks, et last ei tohi kunagi jätta järelevalveta, et uppuda võib lühikese aja jooksul ja väga madalas vees, peavad olema selgelt esitatud.

22.   ELEKTRIOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et elektriliste toodetega seotud ohud (sh elektrilöögi oht) oleksid võimalikult väikesed.

Elektriga seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kui kasutatakse salvestatud energiat (nt patareisid või akut), ei tohi kasutatav vool ja lastele mõeldud toote konstruktsioon last ohtu seada; |
| --- | --- |

a)

kui kasutatakse salvestatud energiat (nt patareisid või akut), ei tohi kasutatav vool ja lastele mõeldud toote konstruktsioon last ohtu seada;

| b) | patareid ja akud ning voolu all olevad osad ei tohi olla lapsele kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

patareid ja akud ning voolu all olevad osad ei tohi olla lapsele kättesaadavad;

| c) | elektriliste toodete juhtmed ei tohi tekitada lisaohte. |
| --- | --- |

c)

elektriliste toodete juhtmed ei tohi tekitada lisaohte.

23.   BIOMEETRILISED OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et biomeetriliste parameetrite kasutamisega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Biomeetriliste ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | kui kasutatakse biomeetrilisi parameetreid, ei tohi lastele mõeldud toode last ohustada; |
| --- | --- |

a)

kui kasutatakse biomeetrilisi parameetreid, ei tohi lastele mõeldud toode last ohustada;

| b) | alati peaks olema võimalik kasutada mehaanilist varusüsteemi, et isik, kelle andmeid ei ole seadmesse programmeeritud, saaks seadet juhtida, eriti hädaolukorras või kui aku peaks rikki minema. |
| --- | --- |

b)

alati peaks olema võimalik kasutada mehaanilist varusüsteemi, et isik, kelle andmeid ei ole seadmesse programmeeritud, saaks seadet juhtida, eriti hädaolukorras või kui aku peaks rikki minema.

24.   AKUSTILISED OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et helidega seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Tooted, mis on ette nähtud heli tekitamiseks, ei tohi tekitada valju tippmüra ja/või pidevat valju müra, mis võib kahjustada lapse kuulmist.

25.   KIIRGUSOHT

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kunstlikust ja looduslikust kiirgusest tulenev terviseoht või silmade või naha vigastamise oht oleks võimalikult väike.

Kunstlikust allikast pärineva kiirgusega seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | valgus, mida toode kiirgab, peab olema ohutu ega tohi häirida loomulikku unerütmi; |
| --- | --- |

a)

valgus, mida toode kiirgab, peab olema ohutu ega tohi häirida loomulikku unerütmi;

| b) | kasutada ei tohi suure valgustugevusega ja kontsentreeritud valgust; |
| --- | --- |

b)

kasutada ei tohi suure valgustugevusega ja kontsentreeritud valgust;

| c) | võimalikult palju tuleb piirata nähtamatut kiirgusohtu (sealhulgas elektri-, magnet- ja elektromagnetväljad ning muud liiki kiirgus); |
| --- | --- |

c)

võimalikult palju tuleb piirata nähtamatut kiirgusohtu (sealhulgas elektri-, magnet- ja elektromagnetväljad ning muud liiki kiirgus);

| d) | lisada tuleb looduslikust allikast pärineva kiirgusega seotud ohtude (nt päikesepõletuse) vältimise nõuded. |
| --- | --- |

d)

lisada tuleb looduslikust allikast pärineva kiirgusega seotud ohtude (nt päikesepõletuse) vältimise nõuded.

26.   RADIOAKTIIVSE KIIRITUSE OHT

Lastele mõeldud toodetes ei tohi kasutada materjale, mis võivad suurendada radioaktiivse kiirituse ohtu.

27.   HÜGIEENIGA SEOTUD OHUD

Lastele mõeldud tooted peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et hügieeniga seotud ohud oleksid võimalikult väikesed.

Hügieeniga seotud ohtude vältimise nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid (kui see on asjakohane):

| a) | tooted peavad olema kavandatud nii, et välditakse nakkus- või saastumisohtu; |
| --- | --- |

a)

tooted peavad olema kavandatud nii, et välditakse nakkus- või saastumisohtu;

| b) | tooted ei tohi tekitada mikrobioloogilist ohtu loomset päritolu materjali (nt sulgede) ebapiisava hügieeni tõttu; |
| --- | --- |

b)

tooted ei tohi tekitada mikrobioloogilist ohtu loomset päritolu materjali (nt sulgede) ebapiisava hügieeni tõttu;

| c) | tooteid peab olema võimalik puhastada ja kõik ohutusnõuded peavad olema täidetud ka pärast puhastamist; |
| --- | --- |

c)

tooteid peab olema võimalik puhastada ja kõik ohutusnõuded peavad olema täidetud ka pärast puhastamist;

| d) | nendele nõuetele peavad vastama ka ringlussevõetud materjalidest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

d)

nendele nõuetele peavad vastama ka ringlussevõetud materjalidest valmistatud tooted;

| e) | tootja peab esitama põhjalikud puhastamisjuhised; |
| --- | --- |

e)

tootja peab esitama põhjalikud puhastamisjuhised;

| f) | materjal ei tohi olla bioloogiliselt saastunud ega kahjurite poolt kahjustatud. |
| --- | --- |

f)

materjal ei tohi olla bioloogiliselt saastunud ega kahjurite poolt kahjustatud.

28.   TOOTEGA KAASASOLEVA TEABEGA SEOTUD OHUD

Esitada tuleb ohutusteave, eelkõige selliste ohtude vältimise kohta, mida ei saa ära hoida toote enda konstruktsiooniga. Tootel või koos tootega esitatav teave peab olema esitatud nii, et sellised ohud oleksid võimalikult väikesed.

Ohutusteabele esitatavad nõuded peavad hõlmama muu hulgas järgmisi nõudeid:

| a) | ohutusteave peab olema esitatud selgelt ja nähtaval kohal, hõlmates ostuteavet, kasutusjuhiseid, märgistusi ja hoiatusi; |
| --- | --- |

a)

ohutusteave peab olema esitatud selgelt ja nähtaval kohal, hõlmates ostuteavet, kasutusjuhiseid, märgistusi ja hoiatusi;

| b) | ohutusteabe esitamisel tuleks teksti asemel või lisaks tekstile võimaluse korral kasutada selgeid ja arusaadavaid piktogramme ja illustratsioone; |
| --- | --- |

b)

ohutusteabe esitamisel tuleks teksti asemel või lisaks tekstile võimaluse korral kasutada selgeid ja arusaadavaid piktogramme ja illustratsioone;

| c) | teave peab olema selle riigi keel(t)es, kus toode turule lastakse; |
| --- | --- |

c)

teave peab olema selle riigi keel(t)es, kus toode turule lastakse;

| d) | tootel olevad märgised peavad jääma selgesti nähtavaks ja kergesti loetavaks kogu toote kasutusaja jooksul; |
| --- | --- |

d)

tootel olevad märgised peavad jääma selgesti nähtavaks ja kergesti loetavaks kogu toote kasutusaja jooksul;

| e) | tarbijal peab olema võimalik selgelt ja lihtsalt näha kogu ostuteavet müügikohas (sh internetimüük); |
| --- | --- |

e)

tarbijal peab olema võimalik selgelt ja lihtsalt näha kogu ostuteavet müügikohas (sh internetimüük);

| f) | tootega peavad kaasas olema ohutus-, paigaldus-, kokkupaneku-, kasutus- ja hooldusjuhised; |
| --- | --- |

f)

tootega peavad kaasas olema ohutus-, paigaldus-, kokkupaneku-, kasutus- ja hooldusjuhised;

| g) | ohutu kasutamise piirangud peavad olema selgelt esitatud; |
| --- | --- |

g)

ohutu kasutamise piirangud peavad olema selgelt esitatud;

| h) | märkida tuleb kasutaja minimaalne/maksimaalne vanus/kaal/pikkus (kui see on vajalik toote ohutu kasutamise tagamiseks); |
| --- | --- |

h)

märkida tuleb kasutaja minimaalne/maksimaalne vanus/kaal/pikkus (kui see on vajalik toote ohutu kasutamise tagamiseks);

| i) | kui toode võib vananeda, tuleb esitada teave selle kohta, kuidas kontrollida, kas toodet on endiselt ohutu kasutada; |
| --- | --- |

i)

kui toode võib vananeda, tuleb esitada teave selle kohta, kuidas kontrollida, kas toodet on endiselt ohutu kasutada;

| j) | tuleb esitada teave selle kohta, millal ja kuidas toode kõrvaldatakse/ringlusse võetakse, kui see võib kujutada endast ohutusega seotud probleemi; |
| --- | --- |

j)

tuleb esitada teave selle kohta, millal ja kuidas toode kõrvaldatakse/ringlusse võetakse, kui see võib kujutada endast ohutusega seotud probleemi;

| k) | enne kasutamist tuleb anda juhised toote kontrollimiseks ning toote kasutamise viivitamatuks lõpetamiseks, kui toode on kahjustatud; |
| --- | --- |

k)

enne kasutamist tuleb anda juhised toote kontrollimiseks ning toote kasutamise viivitamatuks lõpetamiseks, kui toode on kahjustatud;

| l) | toodetel ja nende pakenditel olevad etiketid ning kaasasolevad kasutusjuhendid peavad juhtima hooldajate tähelepanu nende esemete kasutamise laadist tulenevatele ohtudele ning vigastuste ja kõrvaltoimete tekkimise ohule ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele; |
| --- | --- |

l)

toodetel ja nende pakenditel olevad etiketid ning kaasasolevad kasutusjuhendid peavad juhtima hooldajate tähelepanu nende esemete kasutamise laadist tulenevatele ohtudele ning vigastuste ja kõrvaltoimete tekkimise ohule ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele;

| m) | märgised ja kujutised etikettidel või pakenditel ei tohi olla standardis sätestatud ohutusnõuete suhtes eksitavad; |
| --- | --- |

m)

märgised ja kujutised etikettidel või pakenditel ei tohi olla standardis sätestatud ohutusnõuete suhtes eksitavad;

| n) | märgistus, mis võimaldab toote identifitseerimist, et tagada selle jälgitavus turustusahelas, peab vastama kohaldatavatele ELi õigusaktidele; |
| --- | --- |

n)

märgistus, mis võimaldab toote identifitseerimist, et tagada selle jälgitavus turustusahelas, peab vastama kohaldatavatele ELi õigusaktidele;

| o) | lastele mõeldud toodetel, mis on ette nähtud muude toodete külge kinnitamiseks, peavad olema hoiatused, mis osutavad ebasobivate toodete külge kinnitamisega kaasnevatele ohtudele ja riskidele; |
| --- | --- |

o)

lastele mõeldud toodetel, mis on ette nähtud muude toodete külge kinnitamiseks, peavad olema hoiatused, mis osutavad ebasobivate toodete külge kinnitamisega kaasnevatele ohtudele ja riskidele;

| p) | lastele mõeldud toodetega, mis on ette nähtud muude toodete külge kinnitamiseks, peab olema kaasas ostuteave, mis näitab, millist liiki ja milliste toodete jaoks asjaomane toode sobib. |
| --- | --- |

p)

lastele mõeldud toodetega, mis on ette nähtud muude toodete külge kinnitamiseks, peab olema kaasas ostuteave, mis näitab, millist liiki ja milliste toodete jaoks asjaomane toode sobib.

---

SOOVITUSED

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/177

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2023/1339,

27. juuni 2023,

mis käsitleb ühinemist Maailma Terviseorganisatsiooni loodud üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ja ajutist korda rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953 (1) kasutusele võetud ELi digitaalne COVID-tõend on kiiresti saanud vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite üleilmseks standardiks nii igas liidu liikmesriigis kui ka süsteemiga ühinenud 51 kolmandas riigis ja territooriumil. Tänu sellele, et ELi digitaalne COVID-tõend on kasutatav ka väljaspool Euroopa Liitu, on see osutunud kõige laialdasemalt kasutatavaks lahenduseks ja vahendiks, millega edendada ohutut rahvusvahelist reisimist ja üleilmset taastumist. Lisaks reisimisele hõlbustas ELi digitaalse COVID-tõendi kasutamine piiriülese vaktsineerimise järjepidevust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953 (1) kasutusele võetud ELi digitaalne COVID-tõend on kiiresti saanud vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite üleilmseks standardiks nii igas liidu liikmesriigis kui ka süsteemiga ühinenud 51 kolmandas riigis ja territooriumil. Tänu sellele, et ELi digitaalne COVID-tõend on kasutatav ka väljaspool Euroopa Liitu, on see osutunud kõige laialdasemalt kasutatavaks lahenduseks ja vahendiks, millega edendada ohutut rahvusvahelist reisimist ja üleilmset taastumist. Lisaks reisimisele hõlbustas ELi digitaalse COVID-tõendi kasutamine piiriülese vaktsineerimise järjepidevust.

| (2) | ELi digitaalne COVID-tõend oli vaba liikumise ja reisimise tagamisel ülitähtis ning selle aluseks olevat tehnoloogiat saab jätkuvalt kasutada vahendina, mille abil olla võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks paremini valmistunud, nii et kodanikud ja ettevõtjad saaksid leevendada nakkushaiguste mõju ja oleks tagatud tervisekriisideks piisav valmisolek. See on kooskõlas ka Euroopa Kontrollikoja eriaruandega 01/2023: „Vahendid reisimise hõlbustamiseks ELis COVID-19 pandeemia ajal. Asjakohased algatused, mis on kohati edukad, kuid kohati alakasutatud“. |
| --- | --- |

(2)

ELi digitaalne COVID-tõend oli vaba liikumise ja reisimise tagamisel ülitähtis ning selle aluseks olevat tehnoloogiat saab jätkuvalt kasutada vahendina, mille abil olla võimalikeks tulevasteks tervisekriisideks paremini valmistunud, nii et kodanikud ja ettevõtjad saaksid leevendada nakkushaiguste mõju ja oleks tagatud tervisekriisideks piisav valmisolek. See on kooskõlas ka Euroopa Kontrollikoja eriaruandega 01/2023: „Vahendid reisimise hõlbustamiseks ELis COVID-19 pandeemia ajal. Asjakohased algatused, mis on kohati edukad, kuid kohati alakasutatud“.

| (3) | Määrus (EL) 2021/953 kaotab kehtivuse 30. juunil 2023. Seega alates 1. juulist 2023 tuleks võimalikke COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid väljastada ja aktsepteerida liikmesriikide õiguses sätestatud alustel ja tingimustel. Käesolevas soovituses esitatud viited määruse (EL) 2021/953 kohaselt vastu võetud rakendusaktidele on lisatud üksnes selguse huvides ning neid ei tohiks käsitada selliste rakendusaktide jõusse jätmisena või komisjoni volitusena määruse (EL) 2021/953 kohaselt rakendusakte vastu võtta ja neid muuta. Viiteid määruse (EL) 2021/953 kohaselt varem vastu võetud rakendusaktidele tuleks käsitada viidetena nimetatud õigusaktidele nende 30. juunil 2023 kohaldatavas versioonis. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EL) 2021/953 kaotab kehtivuse 30. juunil 2023. Seega alates 1. juulist 2023 tuleks võimalikke COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid väljastada ja aktsepteerida liikmesriikide õiguses sätestatud alustel ja tingimustel. Käesolevas soovituses esitatud viited määruse (EL) 2021/953 kohaselt vastu võetud rakendusaktidele on lisatud üksnes selguse huvides ning neid ei tohiks käsitada selliste rakendusaktide jõusse jätmisena või komisjoni volitusena määruse (EL) 2021/953 kohaselt rakendusakte vastu võtta ja neid muuta. Viiteid määruse (EL) 2021/953 kohaselt varem vastu võetud rakendusaktidele tuleks käsitada viidetena nimetatud õigusaktidele nende 30. juunil 2023 kohaldatavas versioonis.

| (4) | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) loob üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku. See võrgustik on mehhanism, mille abil saab kontrollida üleilmses digitaalsete tervisetõendite võrgustikus osalejate väljastatud tõendeid. Esialgu puudutaks see COVID-19 tõendeid ning hiljem võiks võrgustik rahvusvahelise reisimise ja ravi järjepidevuse eesmärgil hõlmata ka muude dokumentide tõendamist, näiteks tavapärase immuniseerimise dokumendid ja rahvusvaheline vaktsineerimis- või profülaktikatõend, mis on esitatud rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) 6. lisas. |
| --- | --- |

(4)

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) loob üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku. See võrgustik on mehhanism, mille abil saab kontrollida üleilmses digitaalsete tervisetõendite võrgustikus osalejate väljastatud tõendeid. Esialgu puudutaks see COVID-19 tõendeid ning hiljem võiks võrgustik rahvusvahelise reisimise ja ravi järjepidevuse eesmärgil hõlmata ka muude dokumentide tõendamist, näiteks tavapärase immuniseerimise dokumendid ja rahvusvaheline vaktsineerimis- või profülaktikatõend, mis on esitatud rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) 6. lisas.

| (5) | Selliste süsteemide loomist, mis leevendavad üleilmsete tervisekriiside mõju kodanike ja ettevõtjate reisimisele, tuleks pidada üleilmseteks tervisekriisideks valmisolekut käsitleva liidu tegevuskava oluliseks tugisambaks. Osalemine WHO üleilmses digitaalsete tervisetõendite võrgustikus aitaks ühtlustada tervisetõendite standardeid kogu maailmas ning luua süsteemi digitaalsete tervisetõendite tunnustamiseks rahvusvahelise reisimise ja ravi järjepidevuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(5)

Selliste süsteemide loomist, mis leevendavad üleilmsete tervisekriiside mõju kodanike ja ettevõtjate reisimisele, tuleks pidada üleilmseteks tervisekriisideks valmisolekut käsitleva liidu tegevuskava oluliseks tugisambaks. Osalemine WHO üleilmses digitaalsete tervisetõendite võrgustikus aitaks ühtlustada tervisetõendite standardeid kogu maailmas ning luua süsteemi digitaalsete tervisetõendite tunnustamiseks rahvusvahelise reisimise ja ravi järjepidevuse eesmärgil.

| (6) | WHO arendatav üleilmne digitaalsete tervisetõendite võrgustik võtab oma struktuuris kasutusele ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku, põhimõtted ja avatud tehnoloogiad. Komisjon kavatseb teha WHOga tihedat koostööd, et tagada üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku kooskõla komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1073 (2) varem sätestatud tehnilise kirjeldusega. Liikmesriike tuleks julgustada ühinema WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga võimalikult kiiresti enne 31. detsembrit 2023. Sujuvaks üleminekuks ELi digitaalse COVID-tõendi süsteemilt WHO üleilmsele digitaalsete tervisetõendite võrgustikule tuleks liikmesriike kutsuda üles väljastama enne määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist uued dokumendi allkirjastaja sertifikaadid, mida kasutatakse ELi digitaalsete COVID-tõendite väljastamiseks, et tagada nende maksimaalne tehniline kehtivus ja registreerida need määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistiku koostalitlusvõime lüüsiteenuses (edaspidi „ELi lüüs“). |
| --- | --- |

(6)

WHO arendatav üleilmne digitaalsete tervisetõendite võrgustik võtab oma struktuuris kasutusele ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku, põhimõtted ja avatud tehnoloogiad. Komisjon kavatseb teha WHOga tihedat koostööd, et tagada üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku kooskõla komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1073 (2) varem sätestatud tehnilise kirjeldusega. Liikmesriike tuleks julgustada ühinema WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga võimalikult kiiresti enne 31. detsembrit 2023. Sujuvaks üleminekuks ELi digitaalse COVID-tõendi süsteemilt WHO üleilmsele digitaalsete tervisetõendite võrgustikule tuleks liikmesriike kutsuda üles väljastama enne määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist uued dokumendi allkirjastaja sertifikaadid, mida kasutatakse ELi digitaalsete COVID-tõendite väljastamiseks, et tagada nende maksimaalne tehniline kehtivus ja registreerida need määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistiku koostalitlusvõime lüüsiteenuses (edaspidi „ELi lüüs“).

| (7) | Komisjon kavatseb tagada liikmesriikidele sujuva ülemineku WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ühinemiseks, jättes ELi lüüsi kehtima kuni 31. detsembrini 2023 sellisel viisil, mis toetab käesoleva soovituse eesmärke. Selleks kavatseb komisjon rahastada ELi lüüsi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (3) loodud programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu. See peaks andma ELi lüüsiga ühinenud liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele piisavalt aega, et võtta vastu menetlused, mis on vajalikud ühinemiseks WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kavatseb tagada liikmesriikidele sujuva ülemineku WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ühinemiseks, jättes ELi lüüsi kehtima kuni 31. detsembrini 2023 sellisel viisil, mis toetab käesoleva soovituse eesmärke. Selleks kavatseb komisjon rahastada ELi lüüsi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (3) loodud programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu. See peaks andma ELi lüüsiga ühinenud liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele piisavalt aega, et võtta vastu menetlused, mis on vajalikud ühinemiseks WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga.

| (8) | Kõigi liidu kodanike ja elanike jaoks, kes reisivad väljaspool liitu, peaksid olema kättesaadavad vahendid, millega tõendada oma COVID-19ga seotud staatust, kui seda liidust väljaspool reisimisel nõutakse. Seepärast tuleks liikmesriike pärast seda, kui nad on ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, kutsuda üles väljastama taotluse korral tõendeid, mis vastavad WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku kehtestatud vormingule ja mis põhinevad varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisel kirjeldusel, et hõlbustada rahvusvahelist reisimist kolmandatesse riikidesse, kus eelkõige rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras selliseid tõendeid vaja on. Lisaks rahvusvahelise reisimise hõlbustamisele aitaks selliste tõendite väljastamine kaasa tervisetõendite standardite ühtlustamisele kogu maailmas ning ravi järjepidevust lihtsustavate digitaalsete tervisetõendite tunnustamise süsteemi arendamisele. |
| --- | --- |

(8)

Kõigi liidu kodanike ja elanike jaoks, kes reisivad väljaspool liitu, peaksid olema kättesaadavad vahendid, millega tõendada oma COVID-19ga seotud staatust, kui seda liidust väljaspool reisimisel nõutakse. Seepärast tuleks liikmesriike pärast seda, kui nad on ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, kutsuda üles väljastama taotluse korral tõendeid, mis vastavad WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku kehtestatud vormingule ja mis põhinevad varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisel kirjeldusel, et hõlbustada rahvusvahelist reisimist kolmandatesse riikidesse, kus eelkõige rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras selliseid tõendeid vaja on. Lisaks rahvusvahelise reisimise hõlbustamisele aitaks selliste tõendite väljastamine kaasa tervisetõendite standardite ühtlustamisele kogu maailmas ning ravi järjepidevust lihtsustavate digitaalsete tervisetõendite tunnustamise süsteemi arendamisele.

| (9) | Liikmesriigid peaksid sellised tõendid väljastama digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus. Tulevastel tõendi omajatel peaks olema õigus saada tõend nende valitud vormingus. Tõendis sisalduv teave tuleks esitada ka inimesele loetaval kujul ning see peaks olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) ning inglise keeles. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid sellised tõendid väljastama digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus. Tulevastel tõendi omajatel peaks olema õigus saada tõend nende valitud vormingus. Tõendis sisalduv teave tuleks esitada ka inimesele loetaval kujul ning see peaks olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) ning inglise keeles.

| (10) | ELi digitaalse COVID-tõendi kasutuselevõtt WHO üleilmses digitaalsete tervisetõendite võrgustikus peaks võimaldama kolmandatel riikidel, kus riiki sisenemise tingimusena kehtivad endiselt COVID-19ga seotud nõuded ja kes on ühinenud ELi lüüsiga, aktsepteerida ja kontrollida tõendeid, mis on väljastatud nii enne kui ka pärast 1. juulit 2023. |
| --- | --- |

(10)

ELi digitaalse COVID-tõendi kasutuselevõtt WHO üleilmses digitaalsete tervisetõendite võrgustikus peaks võimaldama kolmandatel riikidel, kus riiki sisenemise tingimusena kehtivad endiselt COVID-19ga seotud nõuded ja kes on ühinenud ELi lüüsiga, aktsepteerida ja kontrollida tõendeid, mis on väljastatud nii enne kui ka pärast 1. juulit 2023.

| (11) | Selleks et tagada piisav tegelemine COVID-19 pandeemiaga seotud rahvatervise probleemidega, soovitatakse liikmesriikidel pärast nende ühinemist WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga säilitada liitu reisivaid inimesi silmas pidades suutlikkus aktsepteerida ja kontrollida tõendeid, mille kolmandad riigid on väljastanud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku raames ja mis vastavad jätkuvalt määruse (EL) 2021/953 kohaselt kehtestatud rangetele standarditele. Kui liikmesriigid nõuavad tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, testimise või läbipõdemise kohta, et loobuda liitu reisimise piirangutest, peaksid nad aktsepteerima COVID-19 tõendeid, mis on tehniliselt kooskõlas WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada piisav tegelemine COVID-19 pandeemiaga seotud rahvatervise probleemidega, soovitatakse liikmesriikidel pärast nende ühinemist WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga säilitada liitu reisivaid inimesi silmas pidades suutlikkus aktsepteerida ja kontrollida tõendeid, mille kolmandad riigid on väljastanud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku raames ja mis vastavad jätkuvalt määruse (EL) 2021/953 kohaselt kehtestatud rangetele standarditele. Kui liikmesriigid nõuavad tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, testimise või läbipõdemise kohta, et loobuda liitu reisimise piirangutest, peaksid nad aktsepteerima COVID-19 tõendeid, mis on tehniliselt kooskõlas WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga.

| (12) | Oma 9. detsembri 2022. aasta järeldustes vaktsineerimise kui ühe tõhusaima haiguste ennetamise ja rahvatervise parandamise vahendi kohta kutsus nõukogu komisjoni üles uurima vaktsineerimistõendite digitaalsest versioonist saadavat lisaväärtust, võttes arvesse kogemusi Euroopa digitaristu ja muude olemasolevate vahenditega, nagu rahvusvaheline vaktsineerimis- või profülaktikatõend. Sarnaseid suundumusi kavandab ka WHO, kes kavatseb edasi arendada oma üleilmset digitaalsete tervisetõendite võrgustikku, et näiteks toetada rahvusvahelise vaktsineerimis- ja profülaktikatõendi või tavapärase immuniseerimise puhul väljastatud vaktsineerimistõendi digiteerimist. Seepärast kutsutakse liikmesriike üles aktiivselt osalema võrgustiku edasiarendamiseks tehtavates pingutustes ning vajaduse korral väljastama, aktsepteerima ja kontrollima muud liiki vaktsineerimistõendeid või terviseandmeid. |
| --- | --- |

(12)

Oma 9. detsembri 2022. aasta järeldustes vaktsineerimise kui ühe tõhusaima haiguste ennetamise ja rahvatervise parandamise vahendi kohta kutsus nõukogu komisjoni üles uurima vaktsineerimistõendite digitaalsest versioonist saadavat lisaväärtust, võttes arvesse kogemusi Euroopa digitaristu ja muude olemasolevate vahenditega, nagu rahvusvaheline vaktsineerimis- või profülaktikatõend. Sarnaseid suundumusi kavandab ka WHO, kes kavatseb edasi arendada oma üleilmset digitaalsete tervisetõendite võrgustikku, et näiteks toetada rahvusvahelise vaktsineerimis- ja profülaktikatõendi või tavapärase immuniseerimise puhul väljastatud vaktsineerimistõendi digiteerimist. Seepärast kutsutakse liikmesriike üles aktiivselt osalema võrgustiku edasiarendamiseks tehtavates pingutustes ning vajaduse korral väljastama, aktsepteerima ja kontrollima muud liiki vaktsineerimistõendeid või terviseandmeid.

| (13) | Üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2023 ning selleks, et tagada sujuv üleminek WHO üleilmsele digitaalsete tervisetõendite võrgustikule, julgustatakse liikmesriike, kes ei ole veel ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, väljastama väljakuulutatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras kooskõlas nende riigisisese õigusega taotluse alusel COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid vormingus, mis vastab varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisele kirjeldusele, tingimusel et selliste tõendite väljastamiseks on riigisiseses õiguses sätestatud õiguslik alus. Samuti julgustatakse liikmesriike üleminekuperioodil, kui nad nõuavad liitu reisimise piirangutest loobumiseks COVID-19 tõendeid, aktsepteerima kooskõlas nõukogu soovituses (EL) 2022/2548 (4) sätestatud lähenemisviisiga selliseid tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, läbipõdemise või testimise kohta, mis on varem hõlmatud määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 või artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktiga. |
| --- | --- |

(13)

Üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2023 ning selleks, et tagada sujuv üleminek WHO üleilmsele digitaalsete tervisetõendite võrgustikule, julgustatakse liikmesriike, kes ei ole veel ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, väljastama väljakuulutatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras kooskõlas nende riigisisese õigusega taotluse alusel COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid vormingus, mis vastab varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisele kirjeldusele, tingimusel et selliste tõendite väljastamiseks on riigisiseses õiguses sätestatud õiguslik alus. Samuti julgustatakse liikmesriike üleminekuperioodil, kui nad nõuavad liitu reisimise piirangutest loobumiseks COVID-19 tõendeid, aktsepteerima kooskõlas nõukogu soovituses (EL) 2022/2548 (4) sätestatud lähenemisviisiga selliseid tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, läbipõdemise või testimise kohta, mis on varem hõlmatud määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 või artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktiga.

| (14) | Samal ajavahemikul julgustatakse liikmesriike, kes ei ole veel ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, jääma ühendatuks ELi lüüsiga, seni kuni komisjon seda haldab. Neil liikmesriikidel, kes on juba ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, soovitatakse sünkroniseerida nende poolt WHO üleilmsesse digitaalsete tervisetõendite võrgustikku üles laaditav teave ELi lüüsiga. |
| --- | --- |

(14)

Samal ajavahemikul julgustatakse liikmesriike, kes ei ole veel ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, jääma ühendatuks ELi lüüsiga, seni kuni komisjon seda haldab. Neil liikmesriikidel, kes on juba ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, soovitatakse sünkroniseerida nende poolt WHO üleilmsesse digitaalsete tervisetõendite võrgustikku üles laaditav teave ELi lüüsiga.

| (15) | Liikmesriike julgustatakse rakendama käesolevat soovitust alates 1. juulist 2023, mis on päev pärast määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist, et hoida ära võimalikke häireid, eelkõige seoses rahvusvahelise reisimisega kolmandatesse riikidesse, kus endiselt nõutakse COVID-tõendeid. Uute dokumendi allkirjastaja sertifikaatidega seoses tuleks silmas pidada seda, et liikmesriigid saavad neid tõendeid väljastada ainult sel ajal, kui määrus (EL) 2021/953 on veel jõus. Seepärast palutakse liikmesriikidel anda sellele tõendile maksimaalne võimalik tehniline kehtivus ja registreerida see ELi lüüsis enne määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppu, mis on 30. juunil 2023. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriike julgustatakse rakendama käesolevat soovitust alates 1. juulist 2023, mis on päev pärast määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppemist, et hoida ära võimalikke häireid, eelkõige seoses rahvusvahelise reisimisega kolmandatesse riikidesse, kus endiselt nõutakse COVID-tõendeid. Uute dokumendi allkirjastaja sertifikaatidega seoses tuleks silmas pidada seda, et liikmesriigid saavad neid tõendeid väljastada ainult sel ajal, kui määrus (EL) 2021/953 on veel jõus. Seepärast palutakse liikmesriikidel anda sellele tõendile maksimaalne võimalik tehniline kehtivus ja registreerida see ELi lüüsis enne määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppu, mis on 30. juunil 2023.

| (16) | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (5). Seepärast peaksid liikmesriigid alati tagama, et järgitakse isikuandmeid käsitlevaid liidu õiguse asjakohaseid sätteid, eelkõige määruses (EL) 2016/679 sätestatud seaduslikkuse põhimõtet, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (5). Seepärast peaksid liikmesriigid alati tagama, et järgitakse isikuandmeid käsitlevaid liidu õiguse asjakohaseid sätteid, eelkõige määruses (EL) 2016/679 sätestatud seaduslikkuse põhimõtet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Ühinemine WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga

| 1. | Nõukogu väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha WHOga tihedat koostööd üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku arendamisel, mis võimaldab WHO-l võtta oma struktuuris kasutusele ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku, põhimõtted ja avatud tehnoloogiad, tuginedes varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriike julgustatakse ühinema WHO loodava üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga võimalikult kiiresti enne 31. detsembrit 2023, tingimusel et nende riigisiseses õiguses on sätestatud asjaomane õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kõiki liikmesriike, kes soovivad ühineda WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, julgustatakse enne määruse (EL) 2021/953 kehtivusaja lõppu väljastama uut pikima võimaliku tehnilise kehtivusega dokumendi allkirjastaja sertifikaati ja registreerima selle ELi lüüsis. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nõukogu tervitab komisjoni kavatsust hõlbustada sujuvat üleminekut ELi digitaalse COVID-tõendi süsteemilt WHO üleilmsele digitaalsete tervisetõendite võrgustikule. Liikmesriikide otsustada jääb, kas ühineda digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ning kas nad soovivad seda teha olemasoleva tehnoloogia abil või ühineda hilisemas etapis muud liiki süsteemide abil. |
| --- | --- |

4.

Tõendite väljastamine ja aktsepteerimine WHO digitaalsete tervisetõendite võrgustikus

| 5. | Kui liikmesriigid on ühinenud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga, julgustatakse neid täitma WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustiku toimimisega seoses WHO ettenähtud ülesandeid võimalikult tõhusalt, tingimusel et liidu või nende riigisiseses õiguses on sätestatud määrusega (EL) 2016/679 kooskõlas olev asjaomane õiguslik alus, eelkõige:






  a) | väljastama eelkõige rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras taotluse alusel COVID-19 tõendeid WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga kooskõlas olevas vormingus, mis põhineb varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisel kirjeldusel; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

väljastama eelkõige rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras taotluse alusel COVID-19 tõendeid WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga kooskõlas olevas vormingus, mis põhineb varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisel kirjeldusel;

| b) | väljastama käesoleva punkti alapunktis a osutatud tõendeid digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus ning hõlbustama seda, et tulevastele tõendi omajatele antakse tõend nende valitud vormingus. On soovitatav, et tõendis sisalduv teave oleks esitatud ka inimesele loetaval kujul ning see peaks olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) ning inglise keeles; |
| --- | --- |

b)

väljastama käesoleva punkti alapunktis a osutatud tõendeid digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus ning hõlbustama seda, et tulevastele tõendi omajatele antakse tõend nende valitud vormingus. On soovitatav, et tõendis sisalduv teave oleks esitatud ka inimesele loetaval kujul ning see peaks olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) ning inglise keeles;

| c) | kui liikmesriigid nõuavad piirangutest loobumiseks tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, testimise või läbipõdemise kohta, peaksid nad aktsepteerima tõendeid COVID-19 tõendeid, mis on kooskõlas WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriigid nõuavad piirangutest loobumiseks tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, testimise või läbipõdemise kohta, peaksid nad aktsepteerima tõendeid COVID-19 tõendeid, mis on kooskõlas WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga.

Ühinemine WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga

| 6. | Liikmesriike julgustatakse aktiivselt osalema pingutustes arendada edasi WHO üleilmset digitaalsete tervisetõendite võrgustikku, võttes arvesse rahvusvaheliste tervise-eeskirjade uuendamisega seotud arengusuundi ning uurides WHO digitõendite võimalikke eeliseid, katsumusi ja õiguslikke nõudeid, sealhulgas uurides muu hulgas digitõendite kasutamist seoses muude haiguste tõenditega ja muude terviseandmete autentimisega. |
| --- | --- |

6.

Üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2023

| 7. | Nõukogu tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle jätta ELi digitaalse COVID-tõendi ELi lüüs kehtima viisil, mis toetab käesoleva soovituse eesmärke kuni 31. detsembrini 2023, et lihtsustada selliste meetmete võtmist, mis on vajalikud ühinemiseks WHO loodava üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ning jätkata selle kättesaadavaks tegemist ELi lüüsiga juba ühendatud kolmandatele riikidele ja territooriumidele, tingimusel et nende kolmandate riikide ja territooriumide asjaomased tõendid väljastatakse jätkuvalt selliste standardite ja tehnoloogiliste süsteemide alusel, mis on koostalitlusvõimelised ELi lüüsi usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida nende autentsust, kehtivust ja terviklust. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kuni liikmesriikide ühinemiseni punktis 1 osutatud WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ja kuni 31. detsembrini 2023 julgustatakse liikmesriike jääma ühendatuks ELi lüüsiga, kuni komisjon seda lüüsi haldab, tingimusel et nende riigisiseses õiguses on sätestatud määrusega (EL) 2016/679 kooskõlas olev asjaomane õiguslik alus, et






  a) | väljastada eelkõige väljakuulutatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras taotluse alusel COVID-19 tõendeid vormingus, mis põhineb varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisel kirjeldusel; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

väljastada eelkõige väljakuulutatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras taotluse alusel COVID-19 tõendeid vormingus, mis põhineb varem rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud tehnilisel kirjeldusel;

| b) | väljastada käesoleva punkti alapunktis a osutatud tõendeid digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus ning hõlbustama seda, et tulevastele tõendi omajatele antakse tõend nende valitud vormingus. On soovitatav, et tõendis sisalduv teave oleks esitatud ka inimesele loetaval kujul ning see peaks olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) ning inglise keeles; |
| --- | --- |

b)

väljastada käesoleva punkti alapunktis a osutatud tõendeid digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus ning hõlbustama seda, et tulevastele tõendi omajatele antakse tõend nende valitud vormingus. On soovitatav, et tõendis sisalduv teave oleks esitatud ka inimesele loetaval kujul ning see peaks olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) ning inglise keeles;

| c) | kui liikmesriigid eelkõige väljakuulutatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras nõuavad piirangutest loobumiseks tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, testimise või läbipõdemise kohta, aktsepteerivad nad tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, läbipõdemise või testimise kohta, mis olid varem hõlmatud määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 või artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktiga. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriigid eelkõige väljakuulutatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorras nõuavad piirangutest loobumiseks tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, testimise või läbipõdemise kohta, aktsepteerivad nad tõendeid COVID-19 vaktsineerimise, läbipõdemise või testimise kohta, mis olid varem hõlmatud määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 või artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktiga.

| 9. | WHO üleilmse digitaalsete tervisetõendite võrgustikuga ühinenud liikmesriike julgustatakse kuni 31. detsembrini 2023 tagama ka ELi lüüsi ja WHO üleilmsesse digitaalsete tervisetõendite võrku üles laaditava teabe sünkroniseerimise. |
| --- | --- |

9.

Luxembourg, 27. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (ELT L 211, 15.6.2021, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 28. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (ELT L 230, 30.6.2021, lk 32).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 13. detsembri 2022. aasta soovitus (EL) 2022/2548, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi liitu reisimisel COVID-19 pandeemia ajal ning millega asendatakse nõukogu soovitus (EL) 2020/912 (ELT L 328, 22.12.2022, lk 146).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

5

---