# Den Europæiske Unions L 228/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 228 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang15. september 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 228

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang15. september 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 af 14. juli 2023 om fastlæggelse af regler for certificering og erklæring for lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestekomponenter | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 af 12. september 2023 om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 | 39 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1771 af 12. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 for så vidt angår lufttrafikstyrings- og luftfartstjenestesystemer og -komponenter og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1032/2006, (EF) nr. 633/2007 og (EF) nr. 262/2009 | 49 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1772 af 12. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 for så vidt angår driftsregler for anvendelse af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenestesystemer og -komponenter i det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1033/2006 | 73 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1773 af 17. august 2023 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/956 for så vidt angår indberetningspligten med henblik på kulstofgrænsetilpasningsmekanismen i overgangsperioden (
  1
  ) | 94 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2023/1774 af 14. september 2023 om berigtigelse af visse sprogudgaver af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer (
  1
  ) | 196 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1775 af 14. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 197 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1776 af 14. september 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 199 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1777 af 14. september 2023 om indførelse af efterfølgende EU-tilsyn af import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof | 247 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1778 af 12. september 2023 om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Sverige
  (Meddelt under nummer C(2023) 6246)

   (
  1
  ) | 251 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 af 14. juli 2023 om fastlæggelse af regler for certificering og erklæring for lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestekomponenter

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203

19

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 af 12. september 2023 om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012

39

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1771 af 12. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 for så vidt angår lufttrafikstyrings- og luftfartstjenestesystemer og -komponenter og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1032/2006, (EF) nr. 633/2007 og (EF) nr. 262/2009

49

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1772 af 12. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 for så vidt angår driftsregler for anvendelse af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenestesystemer og -komponenter i det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1033/2006

73

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1773 af 17. august 2023 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/956 for så vidt angår indberetningspligten med henblik på kulstofgrænsetilpasningsmekanismen i overgangsperioden (
  1
  )

1

94

*

Kommissionens forordning (EU) 2023/1774 af 14. september 2023 om berigtigelse af visse sprogudgaver af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer (
  1
  )

1

196

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1775 af 14. september 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

197

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1776 af 14. september 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

199

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1777 af 14. september 2023 om indførelse af efterfølgende EU-tilsyn af import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof

247

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1778 af 12. september 2023 om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Sverige
  (Meddelt under nummer C(2023) 6246)

   (
  1
  )

(Meddelt under nummer C(2023) 6246)

1

251

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/1768

af 14. juli 2023

om fastlæggelse af regler for certificering og erklæring for lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestekomponenter

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (1), særlig artikel 47, stk. 1, og artikel 62, stk. 13, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EU) 2018/1139 fastsættes fælles væsentlige krav med henblik på at sikre et højt og ensartet sikkerhedsniveau for den civile luftfart i Unionen og sikre, at systemers og komponenters integritet og sikkerhedsrelaterede præstation er velegnede til det tilsigtede formål. Interoperabiliteten mellem lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemerne (ATM/ANS) og ATM/ANS-komponenterne bør sikre en gnidningsfri drift af det europæiske lufttrafikstyringsnet (EATMN). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EU) 2018/1139 fastsættes fælles væsentlige krav med henblik på at sikre et højt og ensartet sikkerhedsniveau for den civile luftfart i Unionen og sikre, at systemers og komponenters integritet og sikkerhedsrelaterede præstation er velegnede til det tilsigtede formål. Interoperabiliteten mellem lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemerne (ATM/ANS) og ATM/ANS-komponenterne bør sikre en gnidningsfri drift af det europæiske lufttrafikstyringsnet (EATMN).

| (2) | Der bør udarbejdes detaljerede specifikationer for at sikre overholdelse af de væsentlige krav, og disse detaljerede specifikationer bør så vidt muligt bygge på anerkendte industristandarder fra standardudviklende organisationer, der afspejler det aktuelle tekniske niveau og bedste konstruktionspraksis. Konstruktion og produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter bør ske under hensyntagen til kravene til udstedelse af certificering og erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse og i overensstemmelse med detaljerede specifikationer udstedt af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«). |
| --- | --- |

(2)

Der bør udarbejdes detaljerede specifikationer for at sikre overholdelse af de væsentlige krav, og disse detaljerede specifikationer bør så vidt muligt bygge på anerkendte industristandarder fra standardudviklende organisationer, der afspejler det aktuelle tekniske niveau og bedste konstruktionspraksis. Konstruktion og produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter bør ske under hensyntagen til kravene til udstedelse af certificering og erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse og i overensstemmelse med detaljerede specifikationer udstedt af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«).

| (3) | Der bør fastsættes forskellige attesteringsmetoder til vurdering af overensstemmelse med kravene i et bilag til denne forordning og detaljerede specifikationer for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter. Der bør anvendes strengere attesteringsmetoder med henblik på sikker operation af luftfartøjer og med hensyn til udstyr, der er kritisk for EATMN's interoperabilitet og sikkerhed. |
| --- | --- |

(3)

Der bør fastsættes forskellige attesteringsmetoder til vurdering af overensstemmelse med kravene i et bilag til denne forordning og detaljerede specifikationer for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter. Der bør anvendes strengere attesteringsmetoder med henblik på sikker operation af luftfartøjer og med hensyn til udstyr, der er kritisk for EATMN's interoperabilitet og sikkerhed.

| (4) | Inden for ATM/ANS er flyvekontroltjenester (ATC) de vigtigste for så vidt angår de sikkerhedsrisici, der er forbundet med flyvning med luftfartøjer, navnlig i forbindelse med udstedelse af instrukser til at sikre afstand mellem luftfartøjer og forebyggelse af kollisioner. ATC-leverandører har det mest komplette overblik over luftrummets sikkerhed. Derfor bør det mest kritiske ATM/ANS-udstyr, nemlig det udstyr, der understøtter ATC, være underlagt den strengeste attesteringsmetode, nemlig certificering. |
| --- | --- |

(4)

Inden for ATM/ANS er flyvekontroltjenester (ATC) de vigtigste for så vidt angår de sikkerhedsrisici, der er forbundet med flyvning med luftfartøjer, navnlig i forbindelse med udstedelse af instrukser til at sikre afstand mellem luftfartøjer og forebyggelse af kollisioner. ATC-leverandører har det mest komplette overblik over luftrummets sikkerhed. Derfor bør det mest kritiske ATM/ANS-udstyr, nemlig det udstyr, der understøtter ATC, være underlagt den strengeste attesteringsmetode, nemlig certificering.

| (5) | ATM/ANS-udstyr, der understøtter luft-til-jord-kommunikation, giver direkte instruktioner til luftfartøjer og bør også certificeres. |
| --- | --- |

(5)

ATM/ANS-udstyr, der understøtter luft-til-jord-kommunikation, giver direkte instruktioner til luftfartøjer og bør også certificeres.

| (6) | Kommunikations-, overvågnings- og navigationstjenesterne anvendes direkte af ATS til at garantere sikker flyvning med luftfartøjer, men de tre nævnte tjenester har ikke et komplet overblik over trafikken og udøver ikke aktiv kontrol over adskillelsen af luftfartøjer. De spiller derfor en mindre afgørende rolle. De ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, der understøtter tjenesterne, bør være underlagt en mindre streng attesteringsmetode, nemlig en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse. |
| --- | --- |

(6)

Kommunikations-, overvågnings- og navigationstjenesterne anvendes direkte af ATS til at garantere sikker flyvning med luftfartøjer, men de tre nævnte tjenester har ikke et komplet overblik over trafikken og udøver ikke aktiv kontrol over adskillelsen af luftfartøjer. De spiller derfor en mindre afgørende rolle. De ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, der understøtter tjenesterne, bør være underlagt en mindre streng attesteringsmetode, nemlig en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse.

| (7) | Endelig bør andre mindre kritiske ATM/ANS-systemer og mindre kritisk ATM/ANS-udstyr, der understøtter meteorologiske tjenester, luftfartsinformationstjenester, luftrumsstyringstjenester og lufttrafikreguleringstjenester, være underlagt den mindst strenge attesteringsmetode, nemlig en erklæring om opfyldelse. |
| --- | --- |

(7)

Endelig bør andre mindre kritiske ATM/ANS-systemer og mindre kritisk ATM/ANS-udstyr, der understøtter meteorologiske tjenester, luftfartsinformationstjenester, luftrumsstyringstjenester og lufttrafikreguleringstjenester, være underlagt den mindst strenge attesteringsmetode, nemlig en erklæring om opfyldelse.

| (8) | Det er muligt at fastsætte yderligere kriterier for at afgøre, om ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter er kritiske, i tillæg til den ledelsesmæssige kontrol med sikkerhedsrisici ved de tjenester og funktioner, som de understøtter. |
| --- | --- |

(8)

Det er muligt at fastsætte yderligere kriterier for at afgøre, om ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter er kritiske, i tillæg til den ledelsesmæssige kontrol med sikkerhedsrisici ved de tjenester og funktioner, som de understøtter.

| (9) | Der bør derfor fastsættes tre forskellige niveauer af krav og detaljerede specifikationer, nemlig: i) certificering ved agenturet, det strengeste niveau, ii) erklæring fra en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, det mellemste niveau, og iii) erklæring om opfyldelse fra ATM/ANS-udøveren, som integrerer ATM/ANS-udstyret i sit funktionssystem som defineret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 (2), eller, efter anmodning fra ATM/ANS-udøveren, af en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

(9)

Der bør derfor fastsættes tre forskellige niveauer af krav og detaljerede specifikationer, nemlig: i) certificering ved agenturet, det strengeste niveau, ii) erklæring fra en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, det mellemste niveau, og iii) erklæring om opfyldelse fra ATM/ANS-udøveren, som integrerer ATM/ANS-udstyret i sit funktionssystem som defineret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 (2), eller, efter anmodning fra ATM/ANS-udøveren, af en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr.

| (10) | I overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (3) har Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA) fået til opgave at forvalte den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS), herunder driften af EGNOS, der bl.a. omfatter støtte til certificerings- og standardiseringsbestræbelser. |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (3) har Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA) fået til opgave at forvalte den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS), herunder driften af EGNOS, der bl.a. omfatter støtte til certificerings- og standardiseringsbestræbelser.

| (11) | I henhold til forordning (EU) 2021/696 er både EUSPA og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) ansvarlige for udformningen af EGNOS-systemet og dets udstyr. Agenturet bør føre tilsyn med erklæringerne om konstruktionsoverensstemmelse vedrørende EGNOS' udstyr i overensstemmelse med specifikke ordninger, der skal aftales med EUSPA. Disse ordninger skal omhandle tekniske, administrative og finansielle aspekter, som f.eks. et krav om at høre EUSPA i forbindelse med udarbejdelsen af detaljerede specifikationer, EASA's tilsyn med EGNOS-systemets erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse og udveksling af data mellem begge de to agenturer vedrørende overholdelse af de standarder og anbefalede praksis (SARPs) fra Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Disse ordninger skal garantere et sikkerheds- og interoperabilitetsniveau, der svarer til kravene i denne forordning. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til forordning (EU) 2021/696 er både EUSPA og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) ansvarlige for udformningen af EGNOS-systemet og dets udstyr. Agenturet bør føre tilsyn med erklæringerne om konstruktionsoverensstemmelse vedrørende EGNOS' udstyr i overensstemmelse med specifikke ordninger, der skal aftales med EUSPA. Disse ordninger skal omhandle tekniske, administrative og finansielle aspekter, som f.eks. et krav om at høre EUSPA i forbindelse med udarbejdelsen af detaljerede specifikationer, EASA's tilsyn med EGNOS-systemets erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse og udveksling af data mellem begge de to agenturer vedrørende overholdelse af de standarder og anbefalede praksis (SARPs) fra Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Disse ordninger skal garantere et sikkerheds- og interoperabilitetsniveau, der svarer til kravene i denne forordning.

| (12) | I visse fjerntliggende områder uden for ICAO's europæiske region (EUR-regionen) som defineret i ICAO's europæiske (EUR) »air navigation plan«, bind I, (dok. 7754) med en lav trafikvolumen, og hvor dette luftrum kun grænser op til luftrum, der henhører under et tredjelands ATM/ANS-udøveres ansvar, kan anvendelsen af attesteringsmetoderne for certificering og erklæring om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr være en udfordring eller endog umulig på grund af deres specifikke sikkerheds- og interoperabilitetsbehov. Det anses i sådanne tilfælde for hensigtsmæssigt at indrømme undtagelser fra krav om certificering eller erklæring som finder anvendelse på ATM/ANS-udstyr, der anvendes af ATM/ANS-udøvere i fjerntliggende områder uden for ICAO EUR-regionen. For at tilvejebringe sikker og interoperabel ATM/ANS skal ATM/ANS-udøveren i den pågældende region i stedet sikre, at de gældende specifikationer opfyldes ved at udstede en erklæring om opfyldelse. |
| --- | --- |

(12)

I visse fjerntliggende områder uden for ICAO's europæiske region (EUR-regionen) som defineret i ICAO's europæiske (EUR) »air navigation plan«, bind I, (dok. 7754) med en lav trafikvolumen, og hvor dette luftrum kun grænser op til luftrum, der henhører under et tredjelands ATM/ANS-udøveres ansvar, kan anvendelsen af attesteringsmetoderne for certificering og erklæring om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr være en udfordring eller endog umulig på grund af deres specifikke sikkerheds- og interoperabilitetsbehov. Det anses i sådanne tilfælde for hensigtsmæssigt at indrømme undtagelser fra krav om certificering eller erklæring som finder anvendelse på ATM/ANS-udstyr, der anvendes af ATM/ANS-udøvere i fjerntliggende områder uden for ICAO EUR-regionen. For at tilvejebringe sikker og interoperabel ATM/ANS skal ATM/ANS-udøveren i den pågældende region i stedet sikre, at de gældende specifikationer opfyldes ved at udstede en erklæring om opfyldelse.

| (13) | Der er behov for at sikre en gnidningsfri overgang til den nye lovgivningsmæssige ramme, som fastsættes ved denne forordning, og at garantere, at der opretholdes et højt og ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Unionen. Derfor bør sektoren for konstruktion og produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter samt agenturet og medlemsstaternes forvaltninger have tilstrækkelig tid til at tilpasse sig denne nye ramme. Det ATM/ANS-udstyr, der er i drift, og som blev attesteret i henhold til den tidligere ramme, bør anses for at have fået udstedt certifikater eller erklæringer i henhold til den nye ramme i en overgangsperiode, medmindre agenturet finder, at udstyret ikke garanterer det sikkerheds- og interoperabilitetsniveau, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(13)

Der er behov for at sikre en gnidningsfri overgang til den nye lovgivningsmæssige ramme, som fastsættes ved denne forordning, og at garantere, at der opretholdes et højt og ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Unionen. Derfor bør sektoren for konstruktion og produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter samt agenturet og medlemsstaternes forvaltninger have tilstrækkelig tid til at tilpasse sig denne nye ramme. Det ATM/ANS-udstyr, der er i drift, og som blev attesteret i henhold til den tidligere ramme, bør anses for at have fået udstedt certifikater eller erklæringer i henhold til den nye ramme i en overgangsperiode, medmindre agenturet finder, at udstyret ikke garanterer det sikkerheds- og interoperabilitetsniveau, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139.

| (14) | I overgangsperioden bør der indgives en erklæring om opfyldelse for eventuelle nye ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, der tages i brug, som udstedes af den ATM/ANS-udøver, der integrerer dem i sit funktionssystem, eller, efter anmodning, af den konstruktions- og produktionsorganisation, der konstruerer og fremstiller disse, til den kompetente myndighed for den pågældende ATM/ANS-udøver, jf. artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373. |
| --- | --- |

(14)

I overgangsperioden bør der indgives en erklæring om opfyldelse for eventuelle nye ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, der tages i brug, som udstedes af den ATM/ANS-udøver, der integrerer dem i sit funktionssystem, eller, efter anmodning, af den konstruktions- og produktionsorganisation, der konstruerer og fremstiller disse, til den kompetente myndighed for den pågældende ATM/ANS-udøver, jf. artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373.

| (15) | Efter overgangsperioden bør agenturet være eneansvarligt for certificering og modtagelse af erklæringer vedrørende visse former for ATM/ANS-udstyr, og agenturet bør derfor evaluere de overensstemmelsesoplysninger, der er indsendt til de nationale myndigheder i henhold til den tidligere ramme, inden dette ATM/ANS-udstyr omfattes af agenturets ansvarsområde. De nationale myndigheder bør derfor stille disse oplysninger til rådighed for agenturet. Efter agenturets evaluering bør ATM/ANS-udstyret anses for at have fået udstedt et certifikat eller en overensstemmelseserklæring. Evalueringen skal offentliggøres ved afgørelse truffet af agenturets administrerende direktør. |
| --- | --- |

(15)

Efter overgangsperioden bør agenturet være eneansvarligt for certificering og modtagelse af erklæringer vedrørende visse former for ATM/ANS-udstyr, og agenturet bør derfor evaluere de overensstemmelsesoplysninger, der er indsendt til de nationale myndigheder i henhold til den tidligere ramme, inden dette ATM/ANS-udstyr omfattes af agenturets ansvarsområde. De nationale myndigheder bør derfor stille disse oplysninger til rådighed for agenturet. Efter agenturets evaluering bør ATM/ANS-udstyret anses for at have fået udstedt et certifikat eller en overensstemmelseserklæring. Evalueringen skal offentliggøres ved afgørelse truffet af agenturets administrerende direktør.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning bygger på Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagenturs udtalelse nr. 01/2023 i henhold til artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139 — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning bygger på Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagenturs udtalelse nr. 01/2023 i henhold til artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Ved denne forordning fastlægges de fælles tekniske krav og administrative procedurer for certificering af og indgivelse af en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter. Ved denne forordning fastlægges der regler for:

| a) | identifikation af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, for hvilke der skal foretages certificering, indgives en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse eller en erklæring om opfyldelse |
| --- | --- |

a)

identifikation af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, for hvilke der skal foretages certificering, indgives en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse eller en erklæring om opfyldelse

| b) | udstedelse af certifikater til ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter |
| --- | --- |

b)

udstedelse af certifikater til ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter

| c) | udstedelse af erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter ved organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, og som er godkendt i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (4) med henblik på at få beføjelse til at udstede denne type overensstemmelseserklæringer |
| --- | --- |

c)

udstedelse af erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter ved organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, og som er godkendt i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (4) med henblik på at få beføjelse til at udstede denne type overensstemmelseserklæringer

4

| d) | udstedelse af erklæringer om opfyldelse for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter leveret af ATM/ANS-udøvere, der er certificeret i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2017/373, eller af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion heraf, og som er godkendt i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 |
| --- | --- |

d)

udstedelse af erklæringer om opfyldelse for ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter leveret af ATM/ANS-udøvere, der er certificeret i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2017/373, eller af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion heraf, og som er godkendt i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769

| e) | agenturets udstedelse af ATM/ANS-udstyrsdirektiver. |
| --- | --- |

e)

agenturets udstedelse af ATM/ANS-udstyrsdirektiver.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »ATM/ANS-udstyr«: ATM/ANS-komponenter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EU) 2018/1139 og ATM/ANS-systemer som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 7, undtagen luftbårne komponenter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (5) |
| --- | --- |

1)

»ATM/ANS-udstyr«: ATM/ANS-komponenter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EU) 2018/1139 og ATM/ANS-systemer som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 7, undtagen luftbårne komponenter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (5)

5

| 2) | »ATM/ANS-udstyrsdirektiv«: et dokument udstedt af agenturet, som pålægger ATM/ANS-udøvere gennemførelse af foranstaltninger for ATM/ANS-udstyr med henblik på at afhjælpe et usikkert forhold, som er blevet identificeret, og genoprette det pågældende ATM/ANS-udstyrs præstationer og interoperabilitet, når der er dokumentation for, at det pågældende udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet ellers kan blive bragt i fare |
| --- | --- |

2)

»ATM/ANS-udstyrsdirektiv«: et dokument udstedt af agenturet, som pålægger ATM/ANS-udøvere gennemførelse af foranstaltninger for ATM/ANS-udstyr med henblik på at afhjælpe et usikkert forhold, som er blevet identificeret, og genoprette det pågældende ATM/ANS-udstyrs præstationer og interoperabilitet, når der er dokumentation for, at det pågældende udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet ellers kan blive bragt i fare

| 3) | »Det europæiske lufttrafikstyringsnet« (EATMN): den samling af systemer opført i punkt 3.1 i bilag VIII til forordning (EU) 2018/1139, som muliggør udøvelse af luftfartstjenester i Unionen, herunder grænseflader til landegrænser med tredjelande |
| --- | --- |

3)

»Det europæiske lufttrafikstyringsnet« (EATMN): den samling af systemer opført i punkt 3.1 i bilag VIII til forordning (EU) 2018/1139, som muliggør udøvelse af luftfartstjenester i Unionen, herunder grænseflader til landegrænser med tredjelande

| 4) | »funktionssystem«: en kombination af procedurer, menneskelige ressourcer og udstyr, herunder hardware og software, der er tilrettelagt med henblik på at varetage en funktion i ATM/ANS og andre ATM-netfunktioner. |
| --- | --- |

4)

»funktionssystem«: en kombination af procedurer, menneskelige ressourcer og udstyr, herunder hardware og software, der er tilrettelagt med henblik på at varetage en funktion i ATM/ANS og andre ATM-netfunktioner.

Artikel 3

Kompetent myndighed

1.   Agenturet er den kompetente myndighed med ansvar for udstedelse af certifikater for ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med artikel 4, for godkendelse af erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 5, og for tilsyn med certifikater og erklæringer. Agenturet opfylder med henblik herpå kravene i bilag I.

2.   Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med erklæringen om opfyldelse udstedt af en ATM/ANS-udøver i overensstemmelse med artikel 6, er den samme kompetente myndighed som den myndighed, der har ansvar for certificering af og tilsyn med den pågældende ATM/ANS-udøver.

Artikel 4

Certificering af ATM/ANS-udstyr

1.   Nedenstående ATM/ANS-udstyr skal have udstedt et certifikat som fastsat i bilag II:

| a) | udstyr, der understøtter kommunikationen mellem flyveleder og pilot |
| --- | --- |

a)

udstyr, der understøtter kommunikationen mellem flyveleder og pilot

| b) | udstyr, der understøtter flyvekontroltjenester (ATC), når det muliggør adskillelse af luftfartøjer eller forebyggelse af kollisioner. |
| --- | --- |

b)

udstyr, der understøtter flyvekontroltjenester (ATC), når det muliggør adskillelse af luftfartøjer eller forebyggelse af kollisioner.

2.   Det i stk. 1 omhandlede certifikat udstedes af agenturet.

3.   Det i stk. 1 omhandlede certifikat udstedes med ubegrænset varighed. Det forbliver gyldigt på ubestemt tid, medmindre:

| a) | certifikatindehaveren ikke længere opfylder kravene i denne forordning eller |
| --- | --- |

a)

certifikatindehaveren ikke længere opfylder kravene i denne forordning eller

| b) | der ikke for ATM/ANS-udstyr er nogen gyldig organisationsgodkendelse udstedt af agenturet i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 eller |
| --- | --- |

b)

der ikke for ATM/ANS-udstyr er nogen gyldig organisationsgodkendelse udstedt af agenturet i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 eller

| c) | ATM/ANS-udstyret overholder ikke længere sit certificeringsgrundlag i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.025 i bilag II eller |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-udstyret overholder ikke længere sit certificeringsgrundlag i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.025 i bilag II eller

| d) | certifikatet er blevet overdraget af indehaveren eller tilbagekaldt af agenturet. |
| --- | --- |

d)

certifikatet er blevet overdraget af indehaveren eller tilbagekaldt af agenturet.

Ved overdragelse eller tilbagekaldelse af certifikatet, returneres det, hvis det er udstedt i papirformat, uden ophold til agenturet.

4.   Uanset stk. 1 kræves det ikke, at der udstedes et certifikat for ATM/ANS-udstyr, der udelukkende anvendes i en begrænset del af luftrummet uden for ICAO EUR-regionen med en lav trafikvolumen, og hvor denne del af luftrummet kun grænser op til et luftrum, som et tredjeland er ansvarligt for. I dette tilfælde udstedes der en erklæring om opfyldelse for ATM/ANS-udstyret i overensstemmelse med artikel 6.

Artikel 5

ATM/ANS-udstyrets erklæring om konstruktionsoverensstemmelse

1.   Følgende ATM/ANS-udstyr skal have udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse som fastsat i bilag III, når det genererer, modtager og transmitterer data og/eller signaler i rummet med henblik på at garantere sikker og interoperabel luftfart:

| a) | udstyr, der understøtter jord-til-jord-kommunikation |
| --- | --- |

a)

udstyr, der understøtter jord-til-jord-kommunikation

| b) | udstyr, der understøtter navigation eller overvågning. |
| --- | --- |

b)

udstyr, der understøtter navigation eller overvågning.

2.   Erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse udstedes af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og som er godkendt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769.

3.   ATM/ANS-udstyrets erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse udstedes med ubegrænset varighed. Erklæringer forbliver gyldige, medmindre de er blevet afregistreret i overensstemmelse med punkt DPO.AR.C.015, litra g), nr. 6, i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 som resultat af et af følgende forhold:

| a) | ATM/ANS-udstyret opfylder ikke længere de detaljerede specifikationer, der gjorde erklæringens udstedelse mulig |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-udstyret opfylder ikke længere de detaljerede specifikationer, der gjorde erklæringens udstedelse mulig

| b) | udstederen af erklæringen opfylder ikke længere de gældende krav i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, eller godkendelsen er blevet overdraget, suspenderet eller tilbagekaldt |
| --- | --- |

b)

udstederen af erklæringen opfylder ikke længere de gældende krav i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, eller godkendelsen er blevet overdraget, suspenderet eller tilbagekaldt

| c) | ATM/ANS-udstyret har vist sig at give anledning til en uacceptabel risiko eller en uacceptabel præstation under driften |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-udstyret har vist sig at give anledning til en uacceptabel risiko eller en uacceptabel præstation under driften

| d) | organisationen har trukket erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse tilbage. |
| --- | --- |

d)

organisationen har trukket erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse tilbage.

4.   Uanset stk. 1 kræves det ikke, at der udstedes en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr, der udelukkende anvendes i en begrænset del af luftrummet uden for ICAO EUR-regionen med en lav trafikvolumen, og hvor denne del af luftrummet kun grænser op til et luftrum, som et tredjeland er ansvarligt for. I dette tilfælde udstedes der en erklæring om opfyldelse for ATM/ANS-udstyret i overensstemmelse med artikel 6.

5.   For så vidt angår ATM/ANS-udstyr i den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) udstedes erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse, jf. bilag III til denne forordning, af Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA), der er oprettet ved forordning (EU) 2021/696, og som betragtes som en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af EGNOS-udstyr.

6.   Punkt ATM/ANS.EQMT.DEC.005 og punkt ATM/ANS.EQMT.DEC.045 i bilag III finder ikke anvendelse på EUSPA. EUSPA sikrer, at agenturet får adgang til dokumentation fra de forskellige enheder, der er involveret i konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyret i EGNOS-systemet, med henblik på at afgøre om de gældende tekniske specifikationer, som ATM/ANS-udstyrserklæringen er baseret på i overensstemmelse med bilag III, fortsat overholdes.

Artikel 6

Erklæring om opfyldelse

1.   Nedenstående ATM/ANS-udstyr skal have udstedt en erklæring om opfyldelse:

| a) | udstyr, der hverken er omfattet af certificering i henhold til artikel 4 eller af en overensstemmelseserklæring i henhold til artikel 5 og |
| --- | --- |

a)

udstyr, der hverken er omfattet af certificering i henhold til artikel 4 eller af en overensstemmelseserklæring i henhold til artikel 5 og

| b) | udstyr, der understøtter lufttrafiktjenester, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester, luftrumsstyring, lufttrafikregulering, luftfartsinformationstjenester eller meteorologiske tjenester. |
| --- | --- |

b)

udstyr, der understøtter lufttrafiktjenester, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester, luftrumsstyring, lufttrafikregulering, luftfartsinformationstjenester eller meteorologiske tjenester.

Erklæringen om opfyldelse skal bekræfte, at ATM/ANS-udstyret opfylder de detaljerede specifikationer, som agenturet har udstedt i henhold til artikel 76, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1139.

2.   En erklæring om opfyldelse for ATM/ANS-udstyr udstedes af ATM/ANS-udøvere, der integrerer ATM/ANS-udstyr i deres funktionssystem, eller, efter anmodning fra en ATM/ANS-udøver, af en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af denne type ATM/ANS-udstyr, som er godkendt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769.

3.   En erklæring om opfyldelse for ATM/ANS-udstyr udstedes med ubegrænset varighed. Den forbliver gyldig, medmindre et af følgende forhold gør sig gældende:

| a) | ATM/ANS-udstyret opfylder ikke længere de væsentlige krav i bilag VIII og, hvis det er relevant, i bilag VII til forordning (EU) 2018/1139 |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-udstyret opfylder ikke længere de væsentlige krav i bilag VIII og, hvis det er relevant, i bilag VII til forordning (EU) 2018/1139

| b) | ATM/ANS-udøveren opfylder ikke længere de gældende krav i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 eller har overdraget det certifikat, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373, eller certifikatet er blevet suspenderet eller tilbagekaldt |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-udøveren opfylder ikke længere de gældende krav i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 eller har overdraget det certifikat, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373, eller certifikatet er blevet suspenderet eller tilbagekaldt

| c) | ATM/ANS-udøveren har trukket erklæringen om opfyldelse tilbage, eller der er truffet håndhævelsesforanstaltninger i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.AR.C.050, litra e), i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/373. |
| --- | --- |

c)

ATM/ANS-udøveren har trukket erklæringen om opfyldelse tilbage, eller der er truffet håndhævelsesforanstaltninger i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.AR.C.050, litra e), i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/373.

Artikel 7

Overgangsbestemmelser

1.   Følgende overgangsbestemmelser finder anvendelse på ATM/ANS-udstyr med EF-erklæringer udstedt i overensstemmelse med artikel 5 eller 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 (6), og som er sat i drift inden datoen for denne forordnings ikrafttræden:

| a) | ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, der kræver certificering i overensstemmelse med artikel 4, anses for at have fået udstedt et certifikat i overensstemmelse med artikel 4, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 2, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, der kræver certificering i overensstemmelse med artikel 4, anses for at have fået udstedt et certifikat i overensstemmelse med artikel 4, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 2, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning

| b) | ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, som kræves erklæret i overensstemmelse med artikel 5, anses for at have fået udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med artikel 5, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 2, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, som kræves erklæret i overensstemmelse med artikel 5, anses for at have fået udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med artikel 5, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 2, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning

| c) | for ATM/ANS-udstyr, der er skal have udstedt en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6, er EF-erklæringerne om systemverifikation, som er udstedt eller anerkendt i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 552/2004, fortsat gyldige med ubegrænset varighed og anses for at være udstyret med en erklæring om opfyldelse i henhold til artikel 6. |
| --- | --- |

c)

for ATM/ANS-udstyr, der er skal have udstedt en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6, er EF-erklæringerne om systemverifikation, som er udstedt eller anerkendt i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 552/2004, fortsat gyldige med ubegrænset varighed og anses for at være udstyret med en erklæring om opfyldelse i henhold til artikel 6.

2.   Agenturet evaluerer det ATM/ANS-udstyr, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b), senest fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden og offentliggør resultaterne af evalueringen. De kompetente myndigheder med ansvar for certificering af og tilsyn med ATM/ANS-udøvere som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373, forelægger med henblik herpå agenturet de relevante oplysninger for at lette denne evaluering. Formålet med evalueringen er at fastslå, om det relevante ATM/ANS-udstyr garanterer et niveau for flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning. Resultatet af evalueringen offentliggøres og eventuelle foranstaltninger til ændring af ATM/ANS-udstyret, som er identificeret ved evalueringen, skal finde anvendes fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, uanset den faktiske dato, hvor evalueringen finder sted, medmindre evalueringen afslører en mangel, der kan have en skadelig virkning på sikkerheden. Hvis der konstateres en mangel, der kan have en skadelig virkning, skal enhver foranstaltning til ændring af ATM/ANS-udstyret, der opdages ved evalueringen, anvendes omgående. Fem år efter nærværende forordnings ikrafttræden anses ATM/ANS-udstyr som er omhandlet i stk. 1, litra a) og b), for at opfylde kravene i forordningen.

3.   ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af certificering i overensstemmelse med artikel 4 eller en erklæring i overensstemmelse med artikel 5, må sættes i drift fra datoen for denne forordnings ikrafttræden og indtil den 12. september 2028 på grundlag af en erklæring om opfyldelse udstedt i overensstemmelse med artikel 6. Følgende bestemmelser finder anvendelse fra den 13. september 2028 for denne type ATM/ANS-udstyr:

| a) | ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, der kræver certificering i overensstemmelse med artikel 4, og for hvilket ATM/ANS-udøveren har udstedt en erklæring om opfyldelse, anses for at have fået udstedt et certifikat i overensstemmelse med artikel 4, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 4, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning |
| --- | --- |

a)

ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, der kræver certificering i overensstemmelse med artikel 4, og for hvilket ATM/ANS-udøveren har udstedt en erklæring om opfyldelse, anses for at have fået udstedt et certifikat i overensstemmelse med artikel 4, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 4, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning

| b) | ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, for hvilket der kræves en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med artikel 5, og for hvilket ATM/ANS-udøveren har udstedt en erklæring om opfyldelse, anses for at have fået udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med artikel 5, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 4, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af kategorien ATM/ANS-udstyr, for hvilket der kræves en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med artikel 5, og for hvilket ATM/ANS-udøveren har udstedt en erklæring om opfyldelse, anses for at have fået udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med artikel 5, medmindre agenturet efter den evaluering, der er omhandlet i stk. 4, fastslår, at dette ATM/ANS-udstyr ikke garanterer et niveau af flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning.

4.   Agenturet evaluerer senest det ATM/ANS-udstyr, der er omhandlet i stk. 3, den 12. september 2030. De kompetente myndigheder med ansvar for certificering af og tilsyn med ATM/ANS-udøvere som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373, forelægger med henblik herpå agenturet de relevante oplysninger for at lette denne evaluering. Formålet med evalueringen er at fastslå, om det specifikke ATM/ANS-udstyr lever op til et niveau for flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer og interoperabilitet, der svarer til det, der kræves i forordning (EU) 2018/1139 og nærværende forordning.

Artikel 8

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 af 1. marts 2017 om fastsættelse af fælles krav til udøvere af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenester og andre lufttrafikstyringsnetfunktioner og tilsynet med disse udøvere, om ophævelse af forordning (EF) nr. 482/2008, gennemførelsesforordning (EU) nr. 1034/2011, (EU) nr. 1035/2011 og (EU) 2016/1377 og om ændring af forordning (EU) nr. 677/2011 (EUT L 62 af 8.3.2017, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28. april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om fastsættelse af tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 (Se side 19 i denne EUT.).

4

(5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (EUT L 224 af 21.8.2012, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26).

6

---

BILAG I

KRAV TIL AGENTURET

(Del-ATM/ANS.EQMT.AR)

SUBPART A

GENERELLE KRAV (ATM/ANS.EQMT.AR.A)

ATM/ANS.EQMT.AR.A.001 Anvendelsesområde

I dette bilag fastsættes kravene til agenturet vedrørende betingelserne for udførelse af certificering og andre nødvendige aktiviteter for at sikre et effektivt tilsyn med ATM/ANS-udstyr og betingelserne og procedurerne for agenturets akkreditering af kvalificerede organer.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 Tildeling af opgaver til kvalificerede organer

| a) | Når agenturet beslutter at tildele opgaver i forbindelse med certificering af AMT/ANS-udstyr, som er omfattet af denne forordning, skal godkendelsen af eller det løbende tilsyn med organisationer, der er omfattet af gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, til kvalificerede organer, sikre, at der er indgået og dokumenteret en aftale med det eller de kvalificerede organer, som er godkendt af begge aftalens parter på et behørigt ledelsesniveau, og som klart definerer:






  (1) | de opgaver, der skal udføres |
| --- | --- | --- |

a)

Når agenturet beslutter at tildele opgaver i forbindelse med certificering af AMT/ANS-udstyr, som er omfattet af denne forordning, skal godkendelsen af eller det løbende tilsyn med organisationer, der er omfattet af gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, til kvalificerede organer, sikre, at der er indgået og dokumenteret en aftale med det eller de kvalificerede organer, som er godkendt af begge aftalens parter på et behørigt ledelsesniveau, og som klart definerer:

(1)

de opgaver, der skal udføres

| (2) | de erklæringer, de rapporter og den dokumentation, der skal fremlægges |
| --- | --- |

(2)

de erklæringer, de rapporter og den dokumentation, der skal fremlægges

| (3) | de tekniske betingelser, der skal opfyldes ved udførelsen af opgaverne |
| --- | --- |

(3)

de tekniske betingelser, der skal opfyldes ved udførelsen af opgaverne

| (4) | den tilhørende ansvarsdækning |
| --- | --- |

(4)

den tilhørende ansvarsdækning

| (5) | den beskyttelse, som gives i forbindelse med oplysninger, der indhentes som led i udførelsen af opgaverne. |
| --- | --- |

(5)

den beskyttelse, som gives i forbindelse med oplysninger, der indhentes som led i udførelsen af opgaverne.

| b) | Agenturet sikrer, at den interne auditproces og processen til sikkerhedsrisikostyring, der kræves i henhold til punkt DPO.AR.B.001, litra a), nr. 5, i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, dækker alle de opgaver, der udføres på agenturets vegne af det eller de kvalificerede organer. |
| --- | --- |

b)

Agenturet sikrer, at den interne auditproces og processen til sikkerhedsrisikostyring, der kræves i henhold til punkt DPO.AR.B.001, litra a), nr. 5, i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, dækker alle de opgaver, der udføres på agenturets vegne af det eller de kvalificerede organer.

| c) | Med henblik på godkendelse af og tilsyn med organisationens overholdelse af punkt DPO.OR.B.001, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 kan agenturet tildele opgaver til kvalificerede organer i overensstemmelse med litra a) eller til enhver relevant myndighed med ansvar for informationssikkerhed eller cybersikkerhed i Unionen. Ved tildelingen af opgaver sikrer agenturet, at:






  (1) | alle aspekter vedrørende flyvesikkerhed koordineres og tages i betragtning af det kvalificerede organ eller den relevante myndighed |
| --- | --- | --- |

c)

Med henblik på godkendelse af og tilsyn med organisationens overholdelse af punkt DPO.OR.B.001, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 kan agenturet tildele opgaver til kvalificerede organer i overensstemmelse med litra a) eller til enhver relevant myndighed med ansvar for informationssikkerhed eller cybersikkerhed i Unionen. Ved tildelingen af opgaver sikrer agenturet, at:

(1)

alle aspekter vedrørende flyvesikkerhed koordineres og tages i betragtning af det kvalificerede organ eller den relevante myndighed

| (2) | resultaterne af de certificerings- og tilsynsaktiviteter, der udføres af det kvalificerede organ eller den relevante myndighed, integreres i organisationens samlede certificerings- og tilsynsdokumenter |
| --- | --- |

(2)

resultaterne af de certificerings- og tilsynsaktiviteter, der udføres af det kvalificerede organ eller den relevante myndighed, integreres i organisationens samlede certificerings- og tilsynsdokumenter

| (3) | dets eget system til forvaltning af informationssikkerhed, der er oprettet i overensstemmelse med punkt DPO.AR.B.001, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, omfatter alle de certificeringsopgaver og løbende tilsynsopgaver, der udføres på dets vegne. |
| --- | --- |

(3)

dets eget system til forvaltning af informationssikkerhed, der er oprettet i overensstemmelse med punkt DPO.AR.B.001, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, omfatter alle de certificeringsopgaver og løbende tilsynsopgaver, der udføres på dets vegne.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 ATM/ANS-udstyrsdirektiver

| a) | Agenturet udsteder et ATM/ANS-udstyrsdirektiv, når:






  (1) | agenturet har fastslået, at der som resultat af en mangel ved udstyret er konstateret et forhold, som er til hinder for udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstation eller interoperabilitet, og |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet udsteder et ATM/ANS-udstyrsdirektiv, når:

(1)

agenturet har fastslået, at der som resultat af en mangel ved udstyret er konstateret et forhold, som er til hinder for udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstation eller interoperabilitet, og

| (2) | at det er sandsynligt, at dette forhold findes eller kan udvikles i andet ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

(2)

at det er sandsynligt, at dette forhold findes eller kan udvikles i andet ATM/ANS-udstyr.

| b) | Et ATM/ANS-udstyrsdirektiv skal mindst indeholde følgende informationer:






  (1) | identifikation af det forhold, som er til hinder for udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstation eller interoperabilitet |
| --- | --- | --- |

b)

Et ATM/ANS-udstyrsdirektiv skal mindst indeholde følgende informationer:

(1)

identifikation af det forhold, som er til hinder for udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstation eller interoperabilitet

| (2) | det berørte ATM/ANS-udstyr |
| --- | --- |

(2)

det berørte ATM/ANS-udstyr

| (3) | den eller de nødvendige aktioner og begrundelsen herfor |
| --- | --- |

(3)

den eller de nødvendige aktioner og begrundelsen herfor

| (4) | fristen for gennemførelse af den eller de nødvendige aktioner |
| --- | --- |

(4)

fristen for gennemførelse af den eller de nødvendige aktioner

| (5) | ikrafttrædelsesdatoen. |
| --- | --- |

(5)

ikrafttrædelsesdatoen.

ATM/ANS.EQMT.AR.A.035 Detaljerede specifikationer for udstyrets konstruktionsoverensstemmelse

| a) | Agenturet fastlægger detaljerede specifikationer og gør dem tilgængelige for organisationer, som kan anvende dem til at påvise overensstemmelse med de relevante væsentlige krav i bilag VIII og, hvis det er relevant, bilag VII til forordning (EU) 2018/1139, når de:






  (1) | ansøger om certificering af ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med artikel 4 |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet fastlægger detaljerede specifikationer og gør dem tilgængelige for organisationer, som kan anvende dem til at påvise overensstemmelse med de relevante væsentlige krav i bilag VIII og, hvis det er relevant, bilag VII til forordning (EU) 2018/1139, når de:

(1)

ansøger om certificering af ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med artikel 4

| (2) | erklærer konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med artikel 5 |
| --- | --- |

(2)

erklærer konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med artikel 5

| (3) | afgiver en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6. |
| --- | --- |

(3)

afgiver en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6.

| b) | De detaljerede specifikationer, der er omhandlet i litra a), skal indeholde konstruktionsstandarder, der afspejler den mest avancerede teknik og bedste konstruktionspraksis, og som bygger på værdifulde erfaringer og videnskabelige og tekniske fremskridt samt på den bedste tilgængelige dokumentation for og de bedste analyser af ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

b)

De detaljerede specifikationer, der er omhandlet i litra a), skal indeholde konstruktionsstandarder, der afspejler den mest avancerede teknik og bedste konstruktionspraksis, og som bygger på værdifulde erfaringer og videnskabelige og tekniske fremskridt samt på den bedste tilgængelige dokumentation for og de bedste analyser af ATM/ANS-udstyr.

SUBPART B

CERTIFICERING, TILSYN OG HÅNDHÆVELSE (ATM/ANS.EQMT.AR.B)

ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 ATM/ANS-udstyrets certificeringsgrundlag

| a) | Agenturet fastlægger certificeringsgrundlaget for ATM/ANS-udstyr og underretter ansøgeren om et ATM/ANS-udstyrscertifikat herom. Certificeringsgrundlaget skal bestå af følgende oplysninger:






  (1) | detaljerede certificeringsspecifikationer udstedt af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.035, som finder anvendelse på ATM/ANS-udstyret på datoen for indgivelse af ansøgningen om det pågældende certifikat, medmindre:






  i) | ansøgeren vælger at overholde eller i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015, litra e), er forpligtet til at overholde de detaljerede certificeringsspecifikationer, der er trådt i kraft efter datoen for indgivelse af ansøgningen, og i så fald medtager agenturet alle andre certificeringsspecifikationer, der er direkte forbundet hermed, i certificeringsgrundlaget for ATM/ANS-udstyret, eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Agenturet fastlægger certificeringsgrundlaget for ATM/ANS-udstyr og underretter ansøgeren om et ATM/ANS-udstyrscertifikat herom. Certificeringsgrundlaget skal bestå af følgende oplysninger:

(1)

detaljerede certificeringsspecifikationer udstedt af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.035, som finder anvendelse på ATM/ANS-udstyret på datoen for indgivelse af ansøgningen om det pågældende certifikat, medmindre:

i)

ansøgeren vælger at overholde eller i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015, litra e), er forpligtet til at overholde de detaljerede certificeringsspecifikationer, der er trådt i kraft efter datoen for indgivelse af ansøgningen, og i så fald medtager agenturet alle andre certificeringsspecifikationer, der er direkte forbundet hermed, i certificeringsgrundlaget for ATM/ANS-udstyret, eller

| ii) | agenturet accepterer alternativer til en bestemt detaljeret certificeringsspecifikation, som ikke kan overholdes, og som der er fundet kompensationsfaktorer for, der sikrer et tilsvarende sikkerhedsniveau, eller for at sikre overensstemmelse med gældende certificeringsspecifikationer, og |
| --- | --- |

ii)

agenturet accepterer alternativer til en bestemt detaljeret certificeringsspecifikation, som ikke kan overholdes, og som der er fundet kompensationsfaktorer for, der sikrer et tilsvarende sikkerhedsniveau, eller for at sikre overensstemmelse med gældende certificeringsspecifikationer, og

| (2) | eventuelle særlige betingelser, som er foreskrevet af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.005. |
| --- | --- |

(2)

eventuelle særlige betingelser, som er foreskrevet af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.005.

| b) | Eventuel medtagelse af yderligere funktioner, karakteristika eller funktioner, som ikke oprindeligt indgik i certificeringsgrundlaget, skal aftales med agenturet. |
| --- | --- |

b)

Eventuel medtagelse af yderligere funktioner, karakteristika eller funktioner, som ikke oprindeligt indgik i certificeringsgrundlaget, skal aftales med agenturet.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.005 Særlige betingelser

| a) | Agenturet fastsætter yderligere krav (benævnt »særlige betingelser«) for ATM/ANS-udstyr, hvis de tilknyttede gældende detaljerede specifikationer ikke anses for at være tilstrækkelige på grund af et af følgende forhold:






  (1) | ATM/ANS-udstyret har nye eller usædvanlige konstruktionsegenskaber i forhold til den konstruktionspraksis, som de gældende detaljerede specifikationer er baseret på |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet fastsætter yderligere krav (benævnt »særlige betingelser«) for ATM/ANS-udstyr, hvis de tilknyttede gældende detaljerede specifikationer ikke anses for at være tilstrækkelige på grund af et af følgende forhold:

(1)

ATM/ANS-udstyret har nye eller usædvanlige konstruktionsegenskaber i forhold til den konstruktionspraksis, som de gældende detaljerede specifikationer er baseret på

| (2) | den tilsigtede anvendelse af ATM/ANS-udstyret er ukonventionel |
| --- | --- |

(2)

den tilsigtede anvendelse af ATM/ANS-udstyret er ukonventionel

| (3) | erfaringerne med andet lignende ATM/ANS-udstyr i drift med lignende konstruktionsegenskaber eller nye identificerede risici har vist, at der kan opstå uønskede forhold |
| --- | --- |

(3)

erfaringerne med andet lignende ATM/ANS-udstyr i drift med lignende konstruktionsegenskaber eller nye identificerede risici har vist, at der kan opstå uønskede forhold

| (4) | miljøet på installationsstedet forhindrer fysisk opfyldelsen af visse krav i de gældende detaljerede specifikationer. |
| --- | --- |

(4)

miljøet på installationsstedet forhindrer fysisk opfyldelsen af visse krav i de gældende detaljerede specifikationer.

| b) | Særlige betingelser omfatter flyvesikkerheds-, præstations-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsstandarder, som agenturet finder nødvendige for at sikre, at ATM/ANS-udstyr har et passende præstationsniveau, der svarer til det niveau, der kræves i de gældende detaljerede specifikationer. |
| --- | --- |

b)

Særlige betingelser omfatter flyvesikkerheds-, præstations-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsstandarder, som agenturet finder nødvendige for at sikre, at ATM/ANS-udstyr har et passende præstationsniveau, der svarer til det niveau, der kræves i de gældende detaljerede specifikationer.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 Inddragelsesniveau

| a) | Agenturet skal fastlægge, i hvilket omfang det skal inddrages i arbejdet med at kontrollere aktiviteter og data vedrørende påvisning af overensstemmelse i forbindelse med ansøgningen om udstedelse af et certifikat eller ændringer heraf. Det skal agenturet fastlægge på grundlag af den vurdering af de subjektive grupper af aktiviteter og data i certificeringsprogrammet, hvormed overensstemmelsen kan påvises.
  Vurderingen skal omfatte alle følgende aspekter:






  (1) | sandsynligheden for en ikke-påvist manglende overensstemmelse med certificeringsgrundlaget |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet skal fastlægge, i hvilket omfang det skal inddrages i arbejdet med at kontrollere aktiviteter og data vedrørende påvisning af overensstemmelse i forbindelse med ansøgningen om udstedelse af et certifikat eller ændringer heraf. Det skal agenturet fastlægge på grundlag af den vurdering af de subjektive grupper af aktiviteter og data i certificeringsprogrammet, hvormed overensstemmelsen kan påvises.

Vurderingen skal omfatte alle følgende aspekter:

(1)

sandsynligheden for en ikke-påvist manglende overensstemmelse med certificeringsgrundlaget

| (2) | de potentielle konsekvenser af en sådan manglende overensstemmelse for ATM/ANS-udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, tjenestespecifikationer og funktion. |
| --- | --- |

(2)

de potentielle konsekvenser af en sådan manglende overensstemmelse for ATM/ANS-udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, tjenestespecifikationer og funktion.

Den skal mindst tage hensyn til følgende elementer:

| i) | certificeringsprojektets nye eller usædvanlige egenskaber, herunder drifts-, organisations- og vidensstyringsaspekter |
| --- | --- |

i)

certificeringsprojektets nye eller usædvanlige egenskaber, herunder drifts-, organisations- og vidensstyringsaspekter

| ii) | kompleksiteten af konstruktionen og/eller påvisningen af overensstemmelse |
| --- | --- |

ii)

kompleksiteten af konstruktionen og/eller påvisningen af overensstemmelse

| iii) | konstruktionens eller teknologiens generelle kritikalitet, de dermed forbundne risici med hensyn til ATM/ANS-udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed eller tjenesteoverensstemmelse og funktion, herunder dem, der er identificeret på lignende konstruktioner |
| --- | --- |

iii)

konstruktionens eller teknologiens generelle kritikalitet, de dermed forbundne risici med hensyn til ATM/ANS-udstyrets flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed eller tjenesteoverensstemmelse og funktion, herunder dem, der er identificeret på lignende konstruktioner

| iv) | ansøgerens resultater og erfaringer på det pågældende område. |
| --- | --- |

iv)

ansøgerens resultater og erfaringer på det pågældende område.

| b) | Agenturet skal underrette ansøgeren om agenturets inddragelsesniveau, og det skal ajourføre sit inddragelsesniveau, når dette er berettiget som følge af oplysninger, når disse har en mærkbar effekt på den tidligere vurderede risiko i overensstemmelse med litra a). Agenturet skal underrette ansøgeren om eventuelle ændringer i sit inddragelsesniveau. |
| --- | --- |

b)

Agenturet skal underrette ansøgeren om agenturets inddragelsesniveau, og det skal ajourføre sit inddragelsesniveau, når dette er berettiget som følge af oplysninger, når disse har en mærkbar effekt på den tidligere vurderede risiko i overensstemmelse med litra a). Agenturet skal underrette ansøgeren om eventuelle ændringer i sit inddragelsesniveau.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.015 Udstedelse af et ATM/ANS-udstyrscertifikat

| a) | Agenturet skal udstede et certifikat for ATM/ANS-udstyr, forudsat at:






  (1) | ansøgeren har godtgjort overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015 |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet skal udstede et certifikat for ATM/ANS-udstyr, forudsat at:

(1)

ansøgeren har godtgjort overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015

| (2) | agenturet ikke har konstateret manglende overensstemmelse med certificeringsgrundlaget for ATM/ANS-udstyr gennem kontrol af aktiviteter vedrørende påvisning af overensstemmelse, som er fastsat i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.010 |
| --- | --- |

(2)

agenturet ikke har konstateret manglende overensstemmelse med certificeringsgrundlaget for ATM/ANS-udstyr gennem kontrol af aktiviteter vedrørende påvisning af overensstemmelse, som er fastsat i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.010

| (3) | der ikke er identificeret funktioner eller egenskaber, der kan gøre udstyret usikkert til den påtænkte anvendelse. |
| --- | --- |

(3)

der ikke er identificeret funktioner eller egenskaber, der kan gøre udstyret usikkert til den påtænkte anvendelse.

| b) | ATM/ANS-udstyrscertifikatet skal indeholde de operationelle begrænsninger, databladet for fortsat egnethed, det gældende certificeringsgrundlag for ATM/ANS-udstyret, som agenturet registrerer overensstemmelse med, og andre eventuelle betingelser eller begrænsninger, der er fastsat i de gældende detaljerede specifikationer og særlige betingelser. |
| --- | --- |

b)

ATM/ANS-udstyrscertifikatet skal indeholde de operationelle begrænsninger, databladet for fortsat egnethed, det gældende certificeringsgrundlag for ATM/ANS-udstyret, som agenturet registrerer overensstemmelse med, og andre eventuelle betingelser eller begrænsninger, der er fastsat i de gældende detaljerede specifikationer og særlige betingelser.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 Indledende tilsynsundersøgelse af erklæringen om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse

| a) | Efter at have modtaget en erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse fra en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og som er godkendt af agenturet i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, skal agenturet kontrollere, at følgende er overholdt:






  (1) | den, der har afgivet erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse, har beføjelse hertil i overensstemmelse med ATM/ANS.EQMT.DEC.005 |
| --- | --- | --- |

a)

Efter at have modtaget en erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse fra en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og som er godkendt af agenturet i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, skal agenturet kontrollere, at følgende er overholdt:

(1)

den, der har afgivet erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse, har beføjelse hertil i overensstemmelse med ATM/ANS.EQMT.DEC.005

| (2) | erklæringen indeholder alle de oplysninger, der er nævnt i punkt ANS.EQMT.DEC.010 |
| --- | --- |

(2)

erklæringen indeholder alle de oplysninger, der er nævnt i punkt ANS.EQMT.DEC.010

| (3) | erklæringen indeholder ikke oplysninger, der tyder på manglende overholdelse af de gældende krav i bilag III, og der er ikke påvist nogen funktioner eller egenskaber, der kan gøre ATM/ANS-udstyret usikkert til den påtænkte anvendelse. |
| --- | --- |

(3)

erklæringen indeholder ikke oplysninger, der tyder på manglende overholdelse af de gældende krav i bilag III, og der er ikke påvist nogen funktioner eller egenskaber, der kan gøre ATM/ANS-udstyret usikkert til den påtænkte anvendelse.

| b) | Erklæringen om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse skal indeholde de operationelle begrænsninger, databladet for fortsat egnethed, de gældende detaljerede specifikationer, som organisationen har påvist overensstemmelse med, eller andre eventuelle betingelser eller begrænsninger, der er fastsat i de gældende detaljerede specifikationer og særlige betingelser. |
| --- | --- |

b)

Erklæringen om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse skal indeholde de operationelle begrænsninger, databladet for fortsat egnethed, de gældende detaljerede specifikationer, som organisationen har påvist overensstemmelse med, eller andre eventuelle betingelser eller begrænsninger, der er fastsat i de gældende detaljerede specifikationer og særlige betingelser.

| c) | Hvis erklæringen ikke er i overensstemmelse med organisationens beføjelser eller indeholder oplysninger, der tyder på manglende overensstemmelse med de gældende detaljerede specifikationer og særlige betingelser, underretter agenturet den pågældende organisation om den manglende overensstemmelse og anmoder om yderligere oplysninger, korrigerende handlinger og dokumentation herfor. |
| --- | --- |

c)

Hvis erklæringen ikke er i overensstemmelse med organisationens beføjelser eller indeholder oplysninger, der tyder på manglende overensstemmelse med de gældende detaljerede specifikationer og særlige betingelser, underretter agenturet den pågældende organisation om den manglende overensstemmelse og anmoder om yderligere oplysninger, korrigerende handlinger og dokumentation herfor.

| d) | Hvis kravene i litra a) og b) er opfyldt, skal agenturet anerkende modtagelsen af erklæringen. |
| --- | --- |

d)

Hvis kravene i litra a) og b) er opfyldt, skal agenturet anerkende modtagelsen af erklæringen.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.025 Registrering af en erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse

Agenturet skal registrere en erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse i en passende database, forudsat at:

| a) | den, der har afgivet erklæringen, har erklæret overensstemmelse for ATM/ANS-udstyrets konstruktion i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.DEC.010 |
| --- | --- |

a)

den, der har afgivet erklæringen, har erklæret overensstemmelse for ATM/ANS-udstyrets konstruktion i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.DEC.010

| b) | den, der har afgivet erklæringen, har forpligtet sig til at påtage sig de forpligtelser, der er fastsat i bilag III |
| --- | --- |

b)

den, der har afgivet erklæringen, har forpligtet sig til at påtage sig de forpligtelser, der er fastsat i bilag III

| c) | der ikke er konstateret udestående problemer i henhold til punkt ANS.EQMT.AR.B.020. |
| --- | --- |

c)

der ikke er konstateret udestående problemer i henhold til punkt ANS.EQMT.AR.B.020.

ATM/ANS.EQMT.AR.B.030 Ændringer til erklæringer

| a) | Agenturet skal ved modtagelsen af en underretning om ændringer i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.DEC.020 kontrollere, at underretningen er fuldstændig, jf. punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.020. |
| --- | --- |

a)

Agenturet skal ved modtagelsen af en underretning om ændringer i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.DEC.020 kontrollere, at underretningen er fuldstændig, jf. punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.020.

| b) | Hvis ændringen eller ændringerne har indvirkning på et hvilket som helst aspekt af den erklæring, der er registreret i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.025, skal agenturet ajourføre registret. |
| --- | --- |

b)

Hvis ændringen eller ændringerne har indvirkning på et hvilket som helst aspekt af den erklæring, der er registreret i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.025, skal agenturet ajourføre registret.

| c) | Efter afslutningen af de aktiviteter, der skal udføres i henhold til litra a) og b), skal agenturet over for den organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, anerkende modtagelsen af underretningen. |
| --- | --- |

c)

Efter afslutningen af de aktiviteter, der skal udføres i henhold til litra a) og b), skal agenturet over for den organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, anerkende modtagelsen af underretningen.

---

BILAG II

ATM/ANS-UDSTYRSCERTIFIKATER

(Del-ATM/ANS.EQMT.CERT)

ATM/ANS.EQMT.CERT.001 Anvendelsesområde

I dette bilag fastsættes procedurerne for udstedelse af certifikater for ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med artikel 4 og ansøgerens og indehaverens rettigheder og forpligtelser i forbindelse med disse certifikater.

ATM/ANS.EQMT.CERT.005 Ansøgningsmulighed

Enhver fysisk eller juridisk person, der har påvist eller er i færd med at påvise sin konstruktionskompetence i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.010, kan ansøge om at få udstedt et ATM/ANS-udstyrscertifikat på betingelserne i dette bilag.

ATM/ANS.EQMT.CERT.010 Påvisning af kompetence

En ansøger om et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal være i besiddelse af en konstruktionsorganisationsgodkendelse, der er udstedt af agenturet i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769, som omfatter det respektive ATM/ANS-udstyr.

ATM/ANS.EQMT.CERT.015 Anvendelse af et ATM/ANS-udstyrscertifikat

| a) | En ansøgning om et AMT/ANS-udstyrscertifikat eller om en ændring heraf skal indgives i den form og på den måde, som agenturet har fastlagt. |
| --- | --- |

a)

En ansøgning om et AMT/ANS-udstyrscertifikat eller om en ændring heraf skal indgives i den form og på den måde, som agenturet har fastlagt.

| b) | En ansøgning om et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal som minimum indeholde:






  (1) | foreløbige beskrivende oplysninger om ATM/ANS-udstyret og dets tilsigtede anvendelse |
| --- | --- | --- |

b)

En ansøgning om et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal som minimum indeholde:

(1)

foreløbige beskrivende oplysninger om ATM/ANS-udstyret og dets tilsigtede anvendelse

| (2) | et certificeringsprogram til påvisning af overensstemmelse i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.025, som består af følgende:






  i) | en detaljeret beskrivelse af konstruktionen, herunder alle de konfigurationer, der skal certificeres |
| --- | --- | --- |

(2)

et certificeringsprogram til påvisning af overensstemmelse i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.025, som består af følgende:

i)

en detaljeret beskrivelse af konstruktionen, herunder alle de konfigurationer, der skal certificeres

| ii) | de foreslåede udstyrsegenskaber og -begrænsninger |
| --- | --- |

ii)

de foreslåede udstyrsegenskaber og -begrænsninger

| iii) | den tilsigtede anvendelse af ATM/ANS-udstyret |
| --- | --- |

iii)

den tilsigtede anvendelse af ATM/ANS-udstyret

| iv) | et forslag til det indledende certificeringsgrundlag, herunder gældende detaljerede certificeringsspecifikationer, foreslåede særlige betingelser, foreslåede tilsvarende sikkerhedsresultater samt forslag til måder til at påvise overensstemmelse og foreslåede afvigelser, alt efter hvad der er relevant, udarbejdet i overensstemmelse med kravene og optionerne i punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 |
| --- | --- |

iv)

et forslag til det indledende certificeringsgrundlag, herunder gældende detaljerede certificeringsspecifikationer, foreslåede særlige betingelser, foreslåede tilsvarende sikkerhedsresultater samt forslag til måder til at påvise overensstemmelse og foreslåede afvigelser, alt efter hvad der er relevant, udarbejdet i overensstemmelse med kravene og optionerne i punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001

| v) | et forslag til en opdeling af certificeringsprogrammet i subjektive grupper af aktiviteter og data, hvormed overensstemmelsen kan påvises, herunder et forslag til måder til at påvise overensstemmelse samt overensstemmelsespåvisende dokumenter forbundet hermed |
| --- | --- |

v)

et forslag til en opdeling af certificeringsprogrammet i subjektive grupper af aktiviteter og data, hvormed overensstemmelsen kan påvises, herunder et forslag til måder til at påvise overensstemmelse samt overensstemmelsespåvisende dokumenter forbundet hermed

| vi) | et forslag til evaluering af de subjektive grupper af aktiviteter og data, hvormed overensstemmelsen kan påvises, idet der tages hensyn til sandsynligheden for en ikke-påvist manglende overensstemmelse med kravene til certificeringsgrundlaget og til den potentielle virkning af ATM/ANS-udstyrets manglende overensstemmelse; den foreslåede evaluering skal som minimum tage hensyn til de elementer som anført i punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.010, litra a), nr. 2, nr. i)-iv); med udgangspunkt i denne evaluering skal ansøgningen omfatte et forslag til agenturets niveau af inddragelse i kontrollen af aktiviteterne og dataene vedrørende påvisning af overensstemmelse |
| --- | --- |

vi)

et forslag til evaluering af de subjektive grupper af aktiviteter og data, hvormed overensstemmelsen kan påvises, idet der tages hensyn til sandsynligheden for en ikke-påvist manglende overensstemmelse med kravene til certificeringsgrundlaget og til den potentielle virkning af ATM/ANS-udstyrets manglende overensstemmelse; den foreslåede evaluering skal som minimum tage hensyn til de elementer som anført i punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.010, litra a), nr. 2, nr. i)-iv); med udgangspunkt i denne evaluering skal ansøgningen omfatte et forslag til agenturets niveau af inddragelse i kontrollen af aktiviteterne og dataene vedrørende påvisning af overensstemmelse

| vii) | en tidsplan for projektet, der omfatter de vigtigste milepæle. |
| --- | --- |

vii)

en tidsplan for projektet, der omfatter de vigtigste milepæle.

| c) | Efter den første indgivelse af en ansøgning til agenturet skal ansøgeren ajourføre certificeringsprogrammet, når der sker ændringer af certificeringsprojektet, som påvirker et eller flere af punkterne i litra b), nr. 2, nr. i)-vii). |
| --- | --- |

c)

Efter den første indgivelse af en ansøgning til agenturet skal ansøgeren ajourføre certificeringsprogrammet, når der sker ændringer af certificeringsprojektet, som påvirker et eller flere af punkterne i litra b), nr. 2, nr. i)-vii).

| d) | En ansøgning om udstedelse af et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal være gyldig i fem år, medmindre ansøgeren på ansøgningstidspunktet påviser, at udstyret kræver en længere tid til påvisning af overensstemmelse, og agenturet accepterer denne længere periode. |
| --- | --- |

d)

En ansøgning om udstedelse af et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal være gyldig i fem år, medmindre ansøgeren på ansøgningstidspunktet påviser, at udstyret kræver en længere tid til påvisning af overensstemmelse, og agenturet accepterer denne længere periode.

| e) | Såfremt der inden for den frist, der er fastsat i litra d), ikke er blevet udstedt et ATM/ANS-udstyrscertifikat, eller hvor det er indlysende, at der ikke vil blive udstedt et certifikat, kan ansøgeren:






  (1) | indgive en ny ansøgning og overholde kravene til certificeringsgrundlaget som fastsat og meddelt af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 inden datoen for indgivelse af den nye ansøgning eller |
| --- | --- | --- |

e)

Såfremt der inden for den frist, der er fastsat i litra d), ikke er blevet udstedt et ATM/ANS-udstyrscertifikat, eller hvor det er indlysende, at der ikke vil blive udstedt et certifikat, kan ansøgeren:

(1)

indgive en ny ansøgning og overholde kravene til certificeringsgrundlaget som fastsat og meddelt af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 inden datoen for indgivelse af den nye ansøgning eller

| (2) | ansøge om en forlængelse af fristen som anført i litra d) og foreslå en ny dato for udstedelse af certifikatet, og i så fald skal ansøgeren overholde kravene til certificeringsgrundlaget som fastsat og meddelt af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001, inden en dato, som vælges af ansøgeren, men denne dato må dog ikke ligge mere end fem år før den nye dato, som ansøgeren om udstedelse af certifikatet foreslår, for en ansøgning om udstedelse af et ATM/ANS-udstyrscertifikat. |
| --- | --- |

(2)

ansøge om en forlængelse af fristen som anført i litra d) og foreslå en ny dato for udstedelse af certifikatet, og i så fald skal ansøgeren overholde kravene til certificeringsgrundlaget som fastsat og meddelt af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001, inden en dato, som vælges af ansøgeren, men denne dato må dog ikke ligge mere end fem år før den nye dato, som ansøgeren om udstedelse af certifikatet foreslår, for en ansøgning om udstedelse af et ATM/ANS-udstyrscertifikat.

ATM/ANS.EQMT.CERT.020 Ændringer, der kræver udstedelse af et nyt ATM/ANS-udstyrscertifikat

En godkendt konstruktionsorganisation, der foreslår ændringer til ATM/ANS-udstyr, skal ansøge om udstedelse af et nyt certifikat, hvis ændringerne i ATM/ANS-udstyrets konstruktion eller funktion er så omfattende, at der kræves en fuldstændig undersøgelse af overensstemmelsen med det gældende certificeringsgrundlag.

ATM/ANS.EQMT.CERT.025 Påvisning af overensstemmelse med ATM/ANS-udstyrets certificeringsgrundlag

| a) | Efter at agenturet har godkendt certificeringsprogrammet, skal ansøgeren påvise overensstemmelse med ATM/ANS-udstyrets certificeringsgrundlag som fastsat og meddelt af agenturet til ansøgeren i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001, og over for agenturet angive, på hvilken måde denne overensstemmelse er påvist. |
| --- | --- |

a)

Efter at agenturet har godkendt certificeringsprogrammet, skal ansøgeren påvise overensstemmelse med ATM/ANS-udstyrets certificeringsgrundlag som fastsat og meddelt af agenturet til ansøgeren i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001, og over for agenturet angive, på hvilken måde denne overensstemmelse er påvist.

| b) | En ansøger om et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal ajourføre certificeringsprogrammet med det ajourførte certificeringsgrundlag, hvis agenturet konstaterer, at der er behov for, at ansøgeren gør dette efter den første indsendelse som fastlagt i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015. |
| --- | --- |

b)

En ansøger om et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal ajourføre certificeringsprogrammet med det ajourførte certificeringsgrundlag, hvis agenturet konstaterer, at der er behov for, at ansøgeren gør dette efter den første indsendelse som fastlagt i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015.

| c) | En ansøger skal underrette agenturet om eventuelle problemer eller begivenheder i forbindelse med proceduren for påvisning af overensstemmelse, som kan have en mærkbar effekt på vurderingen i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015, litra b), nr. 2, nr. vi), eller certificeringsprogrammet eller på anden vis kan kræve en ændring i agenturets inddragelsesniveau som tidligere meddelt ansøgeren i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.010, litra b). |
| --- | --- |

c)

En ansøger skal underrette agenturet om eventuelle problemer eller begivenheder i forbindelse med proceduren for påvisning af overensstemmelse, som kan have en mærkbar effekt på vurderingen i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.015, litra b), nr. 2, nr. vi), eller certificeringsprogrammet eller på anden vis kan kræve en ændring i agenturets inddragelsesniveau som tidligere meddelt ansøgeren i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.010, litra b).

| d) | En ansøger skal registrere dokumentation for overensstemmelse på grundlag af overensstemmelsesdokumenter i henhold til certificeringsprogrammet. |
| --- | --- |

d)

En ansøger skal registrere dokumentation for overensstemmelse på grundlag af overensstemmelsesdokumenter i henhold til certificeringsprogrammet.

| e) | Efter afslutning af alle aktiviteter vedrørende påvisning af overensstemmelse i overensstemmelse med certificeringsprogrammet, herunder eventuelle inspektioner og prøvninger, der er foretaget i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.040, skal en ansøger erklære og indberette i en form og på en måde, der er fastlagt af agenturet, at:






  (1) | denne har påvist overensstemmelse med certificeringsgrundlaget som fastlagt og meddelt af agenturet i henhold til det certificeringsprogram, som agenturet har godkendt i overensstemmelse med litra a) |
| --- | --- | --- |

e)

Efter afslutning af alle aktiviteter vedrørende påvisning af overensstemmelse i overensstemmelse med certificeringsprogrammet, herunder eventuelle inspektioner og prøvninger, der er foretaget i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.040, skal en ansøger erklære og indberette i en form og på en måde, der er fastlagt af agenturet, at:

(1)

denne har påvist overensstemmelse med certificeringsgrundlaget som fastlagt og meddelt af agenturet i henhold til det certificeringsprogram, som agenturet har godkendt i overensstemmelse med litra a)

| (2) | der ikke er identificeret funktioner eller egenskaber, der kan gøre ATM/ANS-udstyret uegnet til den påtænkte anvendelse. |
| --- | --- |

(2)

der ikke er identificeret funktioner eller egenskaber, der kan gøre ATM/ANS-udstyret uegnet til den påtænkte anvendelse.

| f) | Ansøgeren skal påvise, at de egenskaber, karakteristika eller funktioner, der ikke indgår i certificeringsgrundlaget, ikke giver anledning til interferens eller har nogen skadelig indvirkning på ATM/ANS-udstyrets egnethed til dets tilsigtede anvendelse. |
| --- | --- |

f)

Ansøgeren skal påvise, at de egenskaber, karakteristika eller funktioner, der ikke indgår i certificeringsgrundlaget, ikke giver anledning til interferens eller har nogen skadelig indvirkning på ATM/ANS-udstyrets egnethed til dets tilsigtede anvendelse.

ATM/ANS.EQMT.CERT.030 Måder til at påvise overensstemmelse

| a) | Agenturet udvikler acceptable måder til at påvise overensstemmelse (»AMC«), som kan anvendes til at påvise overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1139 samt de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf. |
| --- | --- |

a)

Agenturet udvikler acceptable måder til at påvise overensstemmelse (»AMC«), som kan anvendes til at påvise overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1139 samt de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf.

| b) | Der kan opnås overensstemmelse med nærværende forordning ved brug af alternative måder til at påvise overensstemmelse. |
| --- | --- |

b)

Der kan opnås overensstemmelse med nærværende forordning ved brug af alternative måder til at påvise overensstemmelse.

ATM/ANS.EQMT.CERT.035 ATM/ANS-udstyrs konstruktion

| a) | ATM/ANS-udstyrets konstruktion skal bestå af:






  (1) | tegninger og specifikationer og en liste over de tegninger og specifikationer, som er nødvendige for at fastlægge konfigurationen af og konstruktionsegenskaberne ved det udstyr, hvis overholdelse af det gældende certificeringsgrundlag er påvist |
| --- | --- | --- |

a)

ATM/ANS-udstyrets konstruktion skal bestå af:

(1)

tegninger og specifikationer og en liste over de tegninger og specifikationer, som er nødvendige for at fastlægge konfigurationen af og konstruktionsegenskaberne ved det udstyr, hvis overholdelse af det gældende certificeringsgrundlag er påvist

| (2) | oplysninger om de processer og produktions- og udstyrsmonteringsmetoder, som er nødvendige for at sikre ATM/ANS-udstyrets overensstemmelse |
| --- | --- |

(2)

oplysninger om de processer og produktions- og udstyrsmonteringsmetoder, som er nødvendige for at sikre ATM/ANS-udstyrets overensstemmelse

| (3) | et godkendt afsnit om begrænsninger i instruktionerne om vedvarende egnethed som defineret af de gældende certificeringsspecifikationer, og |
| --- | --- |

(3)

et godkendt afsnit om begrænsninger i instruktionerne om vedvarende egnethed som defineret af de gældende certificeringsspecifikationer, og

| (4) | eventuelle andre data, der ved sammenligning gør det muligt at bestemme konstruktionens egnethed. |
| --- | --- |

(4)

eventuelle andre data, der ved sammenligning gør det muligt at bestemme konstruktionens egnethed.

| b) | Hver konstruktion skal identificeres på en fyldestgørende måde. |
| --- | --- |

b)

Hver konstruktion skal identificeres på en fyldestgørende måde.

ATM/ANS.EQMT.CERT.040 Inspektioner og prøvning

| a) | Forud for hver afprøvning i forbindelse med påvisningen af overensstemmelse i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.025 skal ansøgeren have kontrolleret:






  (1) | for testobjektet, at:






  i) | standarddelene, elementerne, konfigurationen, kodningen og processerne er i overensstemmelse med specifikationerne for den foreslåede konstruktion |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Forud for hver afprøvning i forbindelse med påvisningen af overensstemmelse i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.025 skal ansøgeren have kontrolleret:

(1)

for testobjektet, at:

i)

standarddelene, elementerne, konfigurationen, kodningen og processerne er i overensstemmelse med specifikationerne for den foreslåede konstruktion

| ii) | det ATM/ANS-udstyr, der er udviklet, er i overensstemmelse med den foreslåede konstruktion |
| --- | --- |

ii)

det ATM/ANS-udstyr, der er udviklet, er i overensstemmelse med den foreslåede konstruktion

| iii) | fremstillingsprocesser, konstruktion og udstyrsmontering er i behørig overensstemmelse med de instrukser, der er angivet for den påtænkte udstyrskonstruktion, og |
| --- | --- |

iii)

fremstillingsprocesser, konstruktion og udstyrsmontering er i behørig overensstemmelse med de instrukser, der er angivet for den påtænkte udstyrskonstruktion, og

| (2) | for det test- og måleudstyr, der skal benyttes til afprøvningen, at dette er fyldestgørende for afprøvningen og er behørigt kalibreret. |
| --- | --- |

(2)

for det test- og måleudstyr, der skal benyttes til afprøvningen, at dette er fyldestgørende for afprøvningen og er behørigt kalibreret.

| b) | På grundlag af de kontroller, som er udført i henhold til litra a), skal ansøgeren udstede en verifikationserklæring, der indeholder enhver potentiel manglende overensstemmelse, samt en begrundelse for, at dette ikke påvirker afprøvningsresultaterne, og tillade agenturet at foretage enhver inspektion, agenturet finder nødvendig for at kontrollere erklæringens gyldighed. |
| --- | --- |

b)

På grundlag af de kontroller, som er udført i henhold til litra a), skal ansøgeren udstede en verifikationserklæring, der indeholder enhver potentiel manglende overensstemmelse, samt en begrundelse for, at dette ikke påvirker afprøvningsresultaterne, og tillade agenturet at foretage enhver inspektion, agenturet finder nødvendig for at kontrollere erklæringens gyldighed.

| c) | Ansøgeren skal tillade agenturet at:






  (1) | gennemgå alle data og oplysninger vedrørende påvisningen af overensstemmelse |
| --- | --- | --- |

c)

Ansøgeren skal tillade agenturet at:

(1)

gennemgå alle data og oplysninger vedrørende påvisningen af overensstemmelse

| (2) | være vidne til eller udføre enhver afprøvning eller inspektion, der udføres med henblik på påvisningen af overensstemmelse. |
| --- | --- |

(2)

være vidne til eller udføre enhver afprøvning eller inspektion, der udføres med henblik på påvisningen af overensstemmelse.

| d) | I forbindelse med de afprøvninger og inspektioner, som agenturet har været vidne til:






  (1) | skal ansøgeren forelægge agenturet en verifikationserklæring som fastsat i litra b), og |
| --- | --- | --- |

d)

I forbindelse med de afprøvninger og inspektioner, som agenturet har været vidne til:

(1)

skal ansøgeren forelægge agenturet en verifikationserklæring som fastsat i litra b), og

| (2) | der må ikke foretages ændringer, der kan påvirke verifikationserklæringens gyldighed, på testobjektet eller test- og måleudstyret mellem tidspunktet for udstedelsen af verifikationserklæringen som fastsat i litra b) og tidspunktet for testobjektets præsentation for agenturet til afprøvning, eller hvor agenturet har været vidne til afprøvningen. |
| --- | --- |

(2)

der må ikke foretages ændringer, der kan påvirke verifikationserklæringens gyldighed, på testobjektet eller test- og måleudstyret mellem tidspunktet for udstedelsen af verifikationserklæringen som fastsat i litra b) og tidspunktet for testobjektets præsentation for agenturet til afprøvning, eller hvor agenturet har været vidne til afprøvningen.

ATM/ANS.EQMT.CERT.045 Registrering

Ud over de krav til opbevaring af dokumentation, der er relevante for eller knyttet til styringssystemet, skal indehaveren af certifikatet stille alle relevante konstruktionsoplysninger, tegninger og afprøvningsrapporter, herunder inspektionsrapporter og registrerede afprøvninger, til rådighed for agenturet og opbevare dem med henblik på at tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at sikre fortsat overensstemmelse.

ATM/ANS.EQMT.CERT.050 Håndbøger

Indehaveren af et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal udarbejde, opbevare og ajourføre originaludgaver af alle håndbøger, som foreskrives i det gældende certificeringsgrundlag, og efter anmodning stille kopier til rådighed for agenturet.

ATM/ANS.EQMT.CERT.055 Vedligeholdelsesinstruktioner

| a) | Indehaveren af et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal kunne fremlægge mindst ét fyldestgørende sæt vedligeholdelsesinstruktioner, herunder beskrivende data og arbejdsbeskrivelser, som er udarbejdet i overensstemmelse med det gældende certificeringsgrundlag, for alle kendte brugere og efter anmodning stille dem til rådighed for enhver anden person, der skal overholde én af disse vedligeholdelsesinstruktioner. |
| --- | --- |

a)

Indehaveren af et ATM/ANS-udstyrscertifikat skal kunne fremlægge mindst ét fyldestgørende sæt vedligeholdelsesinstruktioner, herunder beskrivende data og arbejdsbeskrivelser, som er udarbejdet i overensstemmelse med det gældende certificeringsgrundlag, for alle kendte brugere og efter anmodning stille dem til rådighed for enhver anden person, der skal overholde én af disse vedligeholdelsesinstruktioner.

| b) | Ændringer til vedligeholdelsesinstruktionerne skal stilles til rådighed for alle kendte brugere og skal efter anmodning stilles til rådighed for enhver person, der skal overholde én af disse vedligeholdelsesinstruktioner. Et program, der viser, hvorledes ændringerne til vedligeholdelsesinstruktionerne stilles til rådighed for alle kendte brugere, skal indgives til agenturet. |
| --- | --- |

b)

Ændringer til vedligeholdelsesinstruktionerne skal stilles til rådighed for alle kendte brugere og skal efter anmodning stilles til rådighed for enhver person, der skal overholde én af disse vedligeholdelsesinstruktioner. Et program, der viser, hvorledes ændringerne til vedligeholdelsesinstruktionerne stilles til rådighed for alle kendte brugere, skal indgives til agenturet.

ATM/ANS.EQMT.CERT.060 Ændringer til ATM/ANS-udstyrets certificeringsgrundlag

| a) | Alle ændringer skal godkendes af agenturet, når certifikatindehaveren har påvist, at ændringerne og de områder, der er omfattet af ændringerne, er i overensstemmelse med det certificeringsgrundlag, som er fastsat af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001. |
| --- | --- |

a)

Alle ændringer skal godkendes af agenturet, når certifikatindehaveren har påvist, at ændringerne og de områder, der er omfattet af ændringerne, er i overensstemmelse med det certificeringsgrundlag, som er fastsat af agenturet i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001.

| b) | Uanset litra a) skal ændringerne inden for rammerne af organisationens beføjelser efter en godkendt procedure for ændringshåndtering forvaltes af den godkendte konstruktionsorganisation og begrænses til den eller de specifikke konfigurationer af ATM/ANS-udstyret, som ændringerne vedrører. |
| --- | --- |

b)

Uanset litra a) skal ændringerne inden for rammerne af organisationens beføjelser efter en godkendt procedure for ændringshåndtering forvaltes af den godkendte konstruktionsorganisation og begrænses til den eller de specifikke konfigurationer af ATM/ANS-udstyret, som ændringerne vedrører.

| c) | Med henblik herpå skal indehaveren af et ATM/ANS-udstyrscertifikat indføre et system, der kan udpege omfanget af ændringerne af ATM/ANS-udstyret som »mindre« og »større«. |
| --- | --- |

c)

Med henblik herpå skal indehaveren af et ATM/ANS-udstyrscertifikat indføre et system, der kan udpege omfanget af ændringerne af ATM/ANS-udstyret som »mindre« og »større«.

| d) | Ændringerne udstedes med en erklæring i overensstemmelse med punkt DPO.OR.C.001, litra b), nr. 2, i bilag II (Del-DPO.OR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769. |
| --- | --- |

d)

Ændringerne udstedes med en erklæring i overensstemmelse med punkt DPO.OR.C.001, litra b), nr. 2, i bilag II (Del-DPO.OR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769.

ATM/ANS.EQMT.CERT.065 ATM/ANS-udstyrsdirektiver

Når der udstedes et ATM/ANS-udstyrsdirektiv for at afhjælpe det forhold, der henvises til i litra b) i ATM/ANS.EQMT.AR.A.030, og medmindre agenturet bestemmer andet i tilfælde af, at der er behov for en hurtig indsats, skal indehaveren af ATM/ANS-udstyrscertifikatet:

| a) | fremsætte forslag om egnede afhjælpende foranstaltninger og forelægge agenturet de nærmere enkeltheder i dette forslag med henblik på godkendelse |
| --- | --- |

a)

fremsætte forslag om egnede afhjælpende foranstaltninger og forelægge agenturet de nærmere enkeltheder i dette forslag med henblik på godkendelse

| b) | efter agenturets godkendelse stille de relevante beskrivende data og arbejdsbeskrivelser til rådighed for alle kendte brugere af ATM/ANS-udstyret og for de berørte kompetente myndigheder samt, hvis det er relevant og på anmodning, for enhver person, der skal overholde ATM/ANS-udstyrsdirektivet. |
| --- | --- |

b)

efter agenturets godkendelse stille de relevante beskrivende data og arbejdsbeskrivelser til rådighed for alle kendte brugere af ATM/ANS-udstyret og for de berørte kompetente myndigheder samt, hvis det er relevant og på anmodning, for enhver person, der skal overholde ATM/ANS-udstyrsdirektivet.

ATM/ANS.EQMT.CERT.070 Inspektioner foretaget af agenturet

På agenturets anmodning skal alle organisationer, der er i besiddelse af et certifikat udstedt af agenturet i henhold til dette bilag:

| a) | give agenturet adgang til faciliteter, udstyr, dokumenter, optegnelser, data, processer, procedurer eller ethvert andet materiale og give agenturet tilladelse til gennemsyn af alle rapporter samt gennemførelse af inspektion af eller overværelse af enhver afprøvning, der er nødvendig for at kontrollere organisationens overholdelse af de gældende krav i dette bilag |
| --- | --- |

a)

give agenturet adgang til faciliteter, udstyr, dokumenter, optegnelser, data, processer, procedurer eller ethvert andet materiale og give agenturet tilladelse til gennemsyn af alle rapporter samt gennemførelse af inspektion af eller overværelse af enhver afprøvning, der er nødvendig for at kontrollere organisationens overholdelse af de gældende krav i dette bilag

| b) | hvis den fysiske eller juridiske person benytter sig af partnere, leverandører eller underkontrahenter, lave aftaler med dem med henblik på at sikre, at agenturet har adgang til dem og kan foretage de undersøgelser, der er beskrevet i litra a). |
| --- | --- |

b)

hvis den fysiske eller juridiske person benytter sig af partnere, leverandører eller underkontrahenter, lave aftaler med dem med henblik på at sikre, at agenturet har adgang til dem og kan foretage de undersøgelser, der er beskrevet i litra a).

---

BILAG III

ERKLÆRING OM ATM/ANS-UDSTYRETS KONSTRUKTIONSOVERENSSTEMMELSE

(Del-ATM/ANS.EQMT.DEC)

ATM/ANS.EQMT.DEC.001 Anvendelsesområde

Dette bilag fastlægger procedurerne for erklæring af ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse samt de rettigheder og forpligtelser, der gælder for organisationer, som er involveret i konstruktionen af ATM/ANS-udstyr, og som er autoriseret til at udstede erklæringer.

ATM/ANS.EQMT.DEC.005 Ansøgningsmulighed og påvisning af overensstemmelse

En organisation, der er involveret i konstruktionen af ATM/ANS-udstyr, skal påvise, at den er i stand til at erklære overensstemmelse for konstruktionen af visse former for ATM/ANS-udstyr ved at være i besiddelse af en organisationsgodkendelse udstedt af agenturet i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 om angivet i betingelserne for organisationsgodkendelsen.

ATM/ANS.EQMT.DEC.010 Erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse

En godkendt organisation skal forelægge agenturet en dateret og underskrevet erklæring om konstruktionens overensstemmelse for visse former for ATM/ANS-udstyr. Erklæringen skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | beskrivelse af konstruktionen, herunder alle konfigurationer |
| --- | --- |

a)

beskrivelse af konstruktionen, herunder alle konfigurationer

| b) | udstyrets nominelle præstationer, efter behov, enten beregnet direkte eller med henvisning til andre supplerende dokumenter |
| --- | --- |

b)

udstyrets nominelle præstationer, efter behov, enten beregnet direkte eller med henvisning til andre supplerende dokumenter

| c) | en overensstemmelseserklæring, som bekræfter, at udstyret opfylder de gældende specifikationer, og en liste over erklæringens specifikationer og særlige betingelser, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

c)

en overensstemmelseserklæring, som bekræfter, at udstyret opfylder de gældende specifikationer, og en liste over erklæringens specifikationer og særlige betingelser, alt efter hvad der er relevant

| d) | henvisning til relevant støttedokumentation, herunder afprøvningsrapporter |
| --- | --- |

d)

henvisning til relevant støttedokumentation, herunder afprøvningsrapporter

| e) | henvisning til de relevante drifts-, monterings- og vedligeholdelseshåndbøger |
| --- | --- |

e)

henvisning til de relevante drifts-, monterings- og vedligeholdelseshåndbøger

| f) | overensstemmelsesniveauerne, hvor forskellige niveauer af overensstemmelse tillades i erklæringens specifikationer |
| --- | --- |

f)

overensstemmelsesniveauerne, hvor forskellige niveauer af overensstemmelse tillades i erklæringens specifikationer

| g) | liste over afvigelser, hvis den er relevant. |
| --- | --- |

g)

liste over afvigelser, hvis den er relevant.

ATM/ANS.EQMT.DEC.015 Måder til at påvise overensstemmelse

| a) | Agenturet udvikler acceptable måder til at påvise overensstemmelse (»AMC«), som kan anvendes til at påvise overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1139 samt de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf. |
| --- | --- |

a)

Agenturet udvikler acceptable måder til at påvise overensstemmelse (»AMC«), som kan anvendes til at påvise overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1139 samt de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf.

| b) | Der kan opnås overensstemmelse med nærværende forordning ved brug af alternative måder til at påvise overensstemmelse. |
| --- | --- |

b)

Der kan opnås overensstemmelse med nærværende forordning ved brug af alternative måder til at påvise overensstemmelse.

ATM/ANS.EQMT.DEC.020 Ændringer til erklæringen om ATM/ANS-udstyrskonstruktion

| a) | En godkendt organisation, der er involveret i konstruktionen af ATM/ANS-udstyr, må foretage ændringer af konstruktionen, som ligger inden for rammerne af den godkendte organisations beføjelser. I så fald skal det ændrede udstyr beholde sit oprindelige komponentnummer. |
| --- | --- |

a)

En godkendt organisation, der er involveret i konstruktionen af ATM/ANS-udstyr, må foretage ændringer af konstruktionen, som ligger inden for rammerne af den godkendte organisations beføjelser. I så fald skal det ændrede udstyr beholde sit oprindelige komponentnummer.

| b) | Enhver konstruktionsændring, der ligger inden for rammerne af den godkendte organisations beføjelser, og som er tilstrækkelig omfattende til at kræve en fuldstændig undersøgelse i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 for at fastslå, om den er i overensstemmelse med kravene, kræver at udstyret får en ny modelbetegnelse. |
| --- | --- |

b)

Enhver konstruktionsændring, der ligger inden for rammerne af den godkendte organisations beføjelser, og som er tilstrækkelig omfattende til at kræve en fuldstændig undersøgelse i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.020 for at fastslå, om den er i overensstemmelse med kravene, kræver at udstyret får en ny modelbetegnelse.

ATM/ANS.EQMT.DEC.025 Registrering

Ud over de krav til opbevaring af dokumentation, der er relevante for eller knyttet til styringssystemet, skal alle relevante konstruktionsoplysninger, tegninger og afprøvningsrapporter, herunder inspektionsrapporter for det afprøvede udstyr, stilles til rådighed for agenturet og opbevares med henblik på at tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at sikre ATM/ANS-udstyrets fortsatte egnethed.

ATM/ANS.EQMT.DEC.030 Håndbøger

Den organisation, der er involveret i konstruktionen af ATM/ANS-udstyr, og som har afgivet erklæringen, skal udarbejde, opbevare og ajourføre originaludgaver af alle håndbøger, der er angivet i erklæringen, og efter anmodning stille kopier til rådighed for agenturet.

ATM/ANS.EQMT.DEC.035 Vedligeholdelsesinstruktioner

| a) | Den konstruktionsorganisation, som har afgivet erklæringen, skal kunne fremlægge mindst ét fyldestgørende sæt vedligeholdelsesinstruktioner, herunder beskrivende data og arbejdsbeskrivelser, som er udarbejdet i overensstemmelse med de specifikationer, der gælder for det ATM/ANS-udstyr, som er omfattet af erklæringen, for alle kendte brugere og efter anmodning stille dem til rådighed for enhver anden person, der skal overholde én af betingelserne i disse vedligeholdelsesinstruktioner. |
| --- | --- |

a)

Den konstruktionsorganisation, som har afgivet erklæringen, skal kunne fremlægge mindst ét fyldestgørende sæt vedligeholdelsesinstruktioner, herunder beskrivende data og arbejdsbeskrivelser, som er udarbejdet i overensstemmelse med de specifikationer, der gælder for det ATM/ANS-udstyr, som er omfattet af erklæringen, for alle kendte brugere og efter anmodning stille dem til rådighed for enhver anden person, der skal overholde én af betingelserne i disse vedligeholdelsesinstruktioner.

| b) | Ændringer til vedligeholdelsesinstruktionerne skal stilles til rådighed for alle kendte brugere og skal efter anmodning stilles til rådighed for enhver person, der skal overholde én af disse vedligeholdelsesinstruktioner. Et program, der viser, hvorledes ændringerne til vedligeholdelsesinstruktionerne stilles til rådighed for alle kendte brugere, skal på anmodning indgives til agenturet. |
| --- | --- |

b)

Ændringer til vedligeholdelsesinstruktionerne skal stilles til rådighed for alle kendte brugere og skal efter anmodning stilles til rådighed for enhver person, der skal overholde én af disse vedligeholdelsesinstruktioner. Et program, der viser, hvorledes ændringerne til vedligeholdelsesinstruktionerne stilles til rådighed for alle kendte brugere, skal på anmodning indgives til agenturet.

ATM/ANS.EQMT.DEC.040 ATM/ANS-udstyrsdirektiver

Når der udstedes et ATM/ANS-udstyrsdirektiv for at afhjælpe det forhold, der henvises til i litra b) i ATM/ANS.EQMT.AR.A.030, og medmindre agenturet bestemmer andet i tilfælde af, at der er behov for en hurtig indsats, skal den, der har afgivet erklæringen om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse:

| a) | fremsætte forslag om egnede afhjælpende foranstaltninger og forelægge agenturet de nærmere enkeltheder i dette forslag med henblik på godkendelse |
| --- | --- |

a)

fremsætte forslag om egnede afhjælpende foranstaltninger og forelægge agenturet de nærmere enkeltheder i dette forslag med henblik på godkendelse

| b) | efter agenturets godkendelse stille de relevante beskrivende data og arbejdsbeskrivelser til rådighed for alle kendte brugere af udstyret og for de berørte kompetente myndigheder, hvis det er relevant, og på anmodning, for enhver person, der skal overholde ATM/ANS-udstyrsdirektivet. |
| --- | --- |

b)

efter agenturets godkendelse stille de relevante beskrivende data og arbejdsbeskrivelser til rådighed for alle kendte brugere af udstyret og for de berørte kompetente myndigheder, hvis det er relevant, og på anmodning, for enhver person, der skal overholde ATM/ANS-udstyrsdirektivet.

ATM/ANS.EQMT.DEC.045 Inspektioner foretaget af agenturet

På agenturets anmodning skal alle organisationer, der har beføjelse til at udstede en erklæring i overensstemmelse med denne forordning:

| a) | give agenturet adgang til faciliteter, udstyr, dokumenter, optegnelser, data, processer, procedurer eller ethvert andet materiale og give agenturet tilladelse til gennemsyn af alle rapporter samt gennemførelse af inspektion af eller overværelse af enhver afprøvning, der er nødvendig for at kontrollere organisationens overholdelse og den fortsatte overholdelse af de gældende krav i dette bilag |
| --- | --- |

a)

give agenturet adgang til faciliteter, udstyr, dokumenter, optegnelser, data, processer, procedurer eller ethvert andet materiale og give agenturet tilladelse til gennemsyn af alle rapporter samt gennemførelse af inspektion af eller overværelse af enhver afprøvning, der er nødvendig for at kontrollere organisationens overholdelse og den fortsatte overholdelse af de gældende krav i dette bilag

| b) | hvis den fysiske eller juridiske person benytter sig af partnere, leverandører eller underkontrahenter, lave aftaler med dem med henblik på at sikre, at agenturet har adgang til dem og kan foretage de undersøgelser, der er fastsat i litra a). |
| --- | --- |

b)

hvis den fysiske eller juridiske person benytter sig af partnere, leverandører eller underkontrahenter, lave aftaler med dem med henblik på at sikre, at agenturet har adgang til dem og kan foretage de undersøgelser, der er fastsat i litra a).

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1769

af 12. september 2023

om tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (1), særlig artikel 43, stk. 1, og artikel 62, stk. 15, litra c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Under hensyntagen til målene og principperne i artikel 1 og 4 i forordning (EU) 2018/1139, og navnlig den pågældende aktivitets art og den dertil knyttede risiko, bør det kræves, at organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfarttjenestesystemer (ATM/ANS) og ATM/ANS-komponenter er i besiddelse af et certifikat. |
| --- | --- |

(1)

Under hensyntagen til målene og principperne i artikel 1 og 4 i forordning (EU) 2018/1139, og navnlig den pågældende aktivitets art og den dertil knyttede risiko, bør det kræves, at organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfarttjenestesystemer (ATM/ANS) og ATM/ANS-komponenter er i besiddelse af et certifikat.

| (2) | For at sikre ensartet gennemførelse og opfyldelse af de væsentlige krav, der er omhandlet i artikel 40 i forordning (EU) 2018/1139 vedrørende levering af ATM/ANS, bør der i denne forordning fastsættes regler og procedurer for udstedelse, opretholdelse, ændring, begrænsning, suspension eller tilbagekaldelse af certifikater til organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, samt for de beføjelser og det ansvar, der tildeles indehavere af certifikater. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre ensartet gennemførelse og opfyldelse af de væsentlige krav, der er omhandlet i artikel 40 i forordning (EU) 2018/1139 vedrørende levering af ATM/ANS, bør der i denne forordning fastsættes regler og procedurer for udstedelse, opretholdelse, ændring, begrænsning, suspension eller tilbagekaldelse af certifikater til organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, samt for de beføjelser og det ansvar, der tildeles indehavere af certifikater.

| (3) | Overensstemmelsesvurdering af ATM/ANS-udstyr, jf. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 (2) afhænger af ATM/ANS-tjenestens art og risiko eller af et specifikt ATM/ANS-udstyrs funktion og er baseret på eksisterende metoder og bedste praksis. I nævnte forordning fastsættes tre forskellige typer overensstemmelsesvurderinger, nemlig: agenturets certificering af visse former for ATM/ANS-udstyr, en erklæring fra en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og en erklæring om opfyldelse fra ATM/ANS-udøveren eller fra en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

(3)

Overensstemmelsesvurdering af ATM/ANS-udstyr, jf. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 (2) afhænger af ATM/ANS-tjenestens art og risiko eller af et specifikt ATM/ANS-udstyrs funktion og er baseret på eksisterende metoder og bedste praksis. I nævnte forordning fastsættes tre forskellige typer overensstemmelsesvurderinger, nemlig: agenturets certificering af visse former for ATM/ANS-udstyr, en erklæring fra en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og en erklæring om opfyldelse fra ATM/ANS-udøveren eller fra en godkendt organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr.

| (4) | ATM/ANS-udstyrs typiske livscyklus består af forskellige faser: konstruktion, produktion, montering, betjening, vedligeholdelse og afvikling. ATM/ANS-udøveren er normalt ansvarlig for nogle af disse faser, mens de organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, er ansvarlige for andre faser. Der bør derfor fastsættes fælles krav til certificering af og tilsyn med organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af visse former for ATM/ANS-udstyr, der anvendes til udøvelse af ATM/ANS-tjenester, navnlig af dem, der er omhandlet i punkt 3.1 i bilag VIII til forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(4)

ATM/ANS-udstyrs typiske livscyklus består af forskellige faser: konstruktion, produktion, montering, betjening, vedligeholdelse og afvikling. ATM/ANS-udøveren er normalt ansvarlig for nogle af disse faser, mens de organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, er ansvarlige for andre faser. Der bør derfor fastsættes fælles krav til certificering af og tilsyn med organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af visse former for ATM/ANS-udstyr, der anvendes til udøvelse af ATM/ANS-tjenester, navnlig af dem, der er omhandlet i punkt 3.1 i bilag VIII til forordning (EU) 2018/1139.

| (5) | Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«) er ansvarligt for alle kompetente myndigheders opgaver i forbindelse med certifikater og erklæringer i forbindelse med ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter (»ATM/ANS-udstyr«), herunder tilsyns- og håndhævelsesopgaver. For at sikre sammenhæng og en risikobaseret vurdering samt for bl.a. at undgå overlapning og administrative byrder såvel som for at fremme effektiviteten i certificerings- og tilsynsprocesserne, bør disse tilsyns- og håndhævelsesfunktioner udøves af agenturet. Med henblik på certificering og revision af erklæringer vedrørende ATM/ANS-udstyr er der behov for, at agenturet også fører tilsyn med de processer, der er fastsat for konstruktions- og produktionsorganisationer, herunder certificeringen af disse organisationer, hvor det er nødvendigt. Agenturet bør derfor være ansvarligt for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, samt for attestering af ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (»agenturet«) er ansvarligt for alle kompetente myndigheders opgaver i forbindelse med certifikater og erklæringer i forbindelse med ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter (»ATM/ANS-udstyr«), herunder tilsyns- og håndhævelsesopgaver. For at sikre sammenhæng og en risikobaseret vurdering samt for bl.a. at undgå overlapning og administrative byrder såvel som for at fremme effektiviteten i certificerings- og tilsynsprocesserne, bør disse tilsyns- og håndhævelsesfunktioner udøves af agenturet. Med henblik på certificering og revision af erklæringer vedrørende ATM/ANS-udstyr er der behov for, at agenturet også fører tilsyn med de processer, der er fastsat for konstruktions- og produktionsorganisationer, herunder certificeringen af disse organisationer, hvor det er nødvendigt. Agenturet bør derfor være ansvarligt for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, samt for attestering af ATM/ANS-udstyr.

| (6) | Agenturets kompetence til at certificere konstruktions- eller produktionsorganisationer bør også muliggøre en ikkediskriminerende og harmoniseret tilgang til alle konstruktions- eller produktionsorganisationer, der ansøger om et certifikat i henhold til denne forordning. ATM/ANS-udstyr, som bringes i omsætning i Unionen, kan anvendes i alle medlemsstater og til alle typer tjenester, uanset om det anvendes af ATM/ANS-udøvere, der er aktive i en eller flere medlemsstater. Det er ikke muligt at kategorisere de organisationer, der er involveret i konstruktion og produktion på grundlag af deres fremtidige katalog over udstyr, der kan anvendes på lokalt plan eller EU-plan. Samme princip skal efterleves, når agenturet tildeler certificerings- og tilsynsopgaver. |
| --- | --- |

(6)

Agenturets kompetence til at certificere konstruktions- eller produktionsorganisationer bør også muliggøre en ikkediskriminerende og harmoniseret tilgang til alle konstruktions- eller produktionsorganisationer, der ansøger om et certifikat i henhold til denne forordning. ATM/ANS-udstyr, som bringes i omsætning i Unionen, kan anvendes i alle medlemsstater og til alle typer tjenester, uanset om det anvendes af ATM/ANS-udøvere, der er aktive i en eller flere medlemsstater. Det er ikke muligt at kategorisere de organisationer, der er involveret i konstruktion og produktion på grundlag af deres fremtidige katalog over udstyr, der kan anvendes på lokalt plan eller EU-plan. Samme princip skal efterleves, når agenturet tildeler certificerings- og tilsynsopgaver.

| (7) | I overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (3) har Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA) fået til opgave at forvalte driften af den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS), jf. nævnte forordnings artikel 44. Driften af EGNOS omfatter bl.a. støtte til certificerings- og standardiseringsaktiviteter. EUSPA udfører ikke på egen hånd alle de opgaver, der vedrører driften af EGNOS, men forlader sig i stedet på andre enheders ekspertise, navnlig Den Europæiske Rumorganisation (ESA), i forbindelse med aktiviteter vedrørende systemudvikling, konstruktion og udvikling af dele af jordsegmentet. EUSPA bør følgelig anses for at svare til en konstruktions- eller produktionsorganisation i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 (3) har Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA) fået til opgave at forvalte driften af den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS), jf. nævnte forordnings artikel 44. Driften af EGNOS omfatter bl.a. støtte til certificerings- og standardiseringsaktiviteter. EUSPA udfører ikke på egen hånd alle de opgaver, der vedrører driften af EGNOS, men forlader sig i stedet på andre enheders ekspertise, navnlig Den Europæiske Rumorganisation (ESA), i forbindelse med aktiviteter vedrørende systemudvikling, konstruktion og udvikling af dele af jordsegmentet. EUSPA bør følgelig anses for at svare til en konstruktions- eller produktionsorganisation i forbindelse med denne forordning.

| (8) | I henhold til de roller og ansvarsområder, der er defineret i forordning (EU) 2021/696 for EUSPA og ESA, er der ikke en enkelt enhed, som er ansvarlig for konstruktion af EGNOS-systemet og dets udstyr, og der er derfor heller ikke nogen enkelt konstruktions- og produktionsorganisation, der kan godkendes af EASA. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til de roller og ansvarsområder, der er defineret i forordning (EU) 2021/696 for EUSPA og ESA, er der ikke en enkelt enhed, som er ansvarlig for konstruktion af EGNOS-systemet og dets udstyr, og der er derfor heller ikke nogen enkelt konstruktions- og produktionsorganisation, der kan godkendes af EASA.

| (9) | Følgelig kræver de særlige forhold ved konstruktionen af EGNOS-systemet specifikke måder til at påvise overensstemmelse med de væsentlige krav, som er fastsat i forordning (EU) 2018/1139, under hensyntagen til at EGNOS er en multimodal tjeneste, der også bør opfylde relevante lovgivningsmæssige krav til andre sektorer. |
| --- | --- |

(9)

Følgelig kræver de særlige forhold ved konstruktionen af EGNOS-systemet specifikke måder til at påvise overensstemmelse med de væsentlige krav, som er fastsat i forordning (EU) 2018/1139, under hensyntagen til at EGNOS er en multimodal tjeneste, der også bør opfylde relevante lovgivningsmæssige krav til andre sektorer.

| (10) | Begge agenturer bør samarbejde om at sikre, at EGNOS-systemet overholder de relevante ICAO-standarder, så de respektive ordninger sikrer et niveau af sikkerhed og interoperabilitet, der svarer til det, der følger af en fuldstændig anvendelse af kravene til konstruktion og produktion i denne forordning. Samarbejdet vil også omfatte høring af EUSPA ved udvikling af detaljerede specifikationer. |
| --- | --- |

(10)

Begge agenturer bør samarbejde om at sikre, at EGNOS-systemet overholder de relevante ICAO-standarder, så de respektive ordninger sikrer et niveau af sikkerhed og interoperabilitet, der svarer til det, der følger af en fuldstændig anvendelse af kravene til konstruktion og produktion i denne forordning. Samarbejdet vil også omfatte høring af EUSPA ved udvikling af detaljerede specifikationer.

| (11) | I denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af ATM-masterplanen og den teknologiske kapacitet heri. |
| --- | --- |

(11)

I denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af ATM-masterplanen og den teknologiske kapacitet heri.

| (12) | Agenturet har udarbejdet et udkast til gennemførelsesbestemmelser og forelagt dem for Kommissionen i udtalelse nr. 1/2023 i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(12)

Agenturet har udarbejdet et udkast til gennemførelsesbestemmelser og forelagt dem for Kommissionen i udtalelse nr. 1/2023 i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139.

| (13) | Med henblik på at anvende eksisterende ressourcer og ekspertise optimalt kan agenturet søge administrativ støtte til at udføre sine certificerings-, tilsyns- og håndhævelsesopgaver i henhold til denne forordning fra nationale kompetente myndigheder. Denne administrative støtte bør ikke udgøre nogen uddelegering af beføjelser eller ansvar for opgaver. |
| --- | --- |

(13)

Med henblik på at anvende eksisterende ressourcer og ekspertise optimalt kan agenturet søge administrativ støtte til at udføre sine certificerings-, tilsyns- og håndhævelsesopgaver i henhold til denne forordning fra nationale kompetente myndigheder. Denne administrative støtte bør ikke udgøre nogen uddelegering af beføjelser eller ansvar for opgaver.

| (14) | Med henblik på at lade organisationer, der konstruerer eller producerer ATM/ANS-udstyr, være omfattet af anvendelsesområdet for styring af informationssikkerhedsrisici med potentiel indvirkning på flyvesikkerheden, bør gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 ændres. |
| --- | --- |

(14)

Med henblik på at lade organisationer, der konstruerer eller producerer ATM/ANS-udstyr, være omfattet af anvendelsesområdet for styring af informationssikkerhedsrisici med potentiel indvirkning på flyvesikkerheden, bør gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 ændres.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139 — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

I denne forordning fastsættes de tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter, som skal certificeres i overensstemmelse med artikel 4 i delegeret forordning (EU) 2023/1768 eller have udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »ATM/ANS-udstyr«: ATM/ANS-komponenter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EU) 2018/1139 og ATM/ANS-systemer som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 7, undtagen luftbårne komponenter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (4) |
| --- | --- |

1)

»ATM/ANS-udstyr«: ATM/ANS-komponenter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EU) 2018/1139 og ATM/ANS-systemer som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 7, undtagen luftbårne komponenter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (4)

4

| 2) | »ATM/ANS-udstyrsdirektiv«: et dokument udstedt af agenturet, som pålægger ATM/ANS-udøvere gennemførelse af foranstaltninger for ATM/ANS-udstyr med henblik på at afhjælpe et usikkert forhold, som er blevet identificeret, og genoprette det pågældende ATM/ANS-udstyrs præstationer og interoperabilitet, når der er dokumentation for, at det pågældende udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet ellers kan blive bragt i fare. |
| --- | --- |

2)

»ATM/ANS-udstyrsdirektiv«: et dokument udstedt af agenturet, som pålægger ATM/ANS-udøvere gennemførelse af foranstaltninger for ATM/ANS-udstyr med henblik på at afhjælpe et usikkert forhold, som er blevet identificeret, og genoprette det pågældende ATM/ANS-udstyrs præstationer og interoperabilitet, når der er dokumentation for, at det pågældende udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet ellers kan blive bragt i fare.

Artikel 3

Krav til den kompetente myndighed

1.   Agenturet er med henblik på denne forordning den kompetente myndighed, som er ansvarlig for udstedelse af godkendelser til organisationer, som er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og for tilsyn med og håndhævelse over for disse organisationer.

2.   Agenturet opfylder de detaljerede krav, som er fastsat i bilag I (Del-DPO.AR), når det foretager certificering, undersøgelser, inspektioner, revisioner og andre overvågningsaktiviteter, som er nødvendige for at sikre effektivt tilsyn med organisationer, som er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, som er omfattet af denne forordning. Agenturet kan søge administrativ støtte fra nationale kompetente myndigheder til udførelsen af sine opgaver i forbindelse med certificering, tilsyn og håndhævelse, når det udfører sine opgaver i henhold til denne forordning.

Artikel 4

Organisationer involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr

1.   En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, som skal certificeres i overensstemmelse med artikel 4 i delegeret forordning (EU) 2023/1768 eller have udstedt en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i henhold til nævnte forordnings artikel 5, skal dokumenterer sin kapacitet som konstruktions- eller produktionsorganisation for ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med bilag II (Del-DPO.OR).

2.   Organisationer, som er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr til den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) anses for at opfylde kravene i bilag II til denne forordning, hvis de dokumenterer deres overholdelse af forordning (EU) 2021/696 og af de standarder for forvaltning, konstruktion og kvalitet, som gælder for EGNOS i henhold til nævnte forordning. Disse organisationer kræves ikke godkendt af agenturet.

Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet sikrer med sin rolle som konstruktions- eller produktionsorganisation, at de andre organisationer, som er involveret i konstruktion eller produktion af udstyr til EGNOS, følger konstruktions- og produktionsprocesser, der resulterer i et sikkerheds- og interoperabilitetsniveau, som svarer til bilag II (Del-DPO.OR).

Artikel 5

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 (5)

I gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2, stk. 1, indsættes følgende som litra j):






  »j) | godkendte organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr og ATM/ANS-komponenter, som er omfattet af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (*1). |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 2, stk. 1, indsættes følgende som litra j):

»j)

godkendte organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr og ATM/ANS-komponenter, som er omfattet af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (*1).

*1

(*1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 (EUT L 228 af XX. 9.2023, s. 19).«
  "

*1

| 2) | I artikel 6, stk. 1, tilføjes følgende som litra h):






  »h) | for organisationer omhandlet i artikel 2, stk. 1), litra j), være den kompetente myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 6, stk. 1, tilføjes følgende som litra h):

»h)

for organisationer omhandlet i artikel 2, stk. 1), litra j), være den kompetente myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769.«

Artikel 6

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 af 14. juli 2023 om fastlæggelse af regler for certificering og erklæring af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestekomponenter (se side 1 i denne EUT).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28. april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (EUT L 224 af 21.8.2012, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 af 27. oktober 2022 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 for så vidt angår krav til styring af informationssikkerhedsrisici med potentiel indvirkning på flyvesikkerheden gældende for de organisationer, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 1321/2014, (EU) nr. 965/2012, (EU) nr. 1178/2011 og (EU) 2015/340 samt af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 og (EU) 2021/664, og for de kompetente myndigheder, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012, (EU) nr. 1321/2014, (EU) nr. 965/2012, (EU) nr. 1178/2011, (EU) 2015/340 og (EU) nr. 139/2014 og af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 og (EU) 2021/664, og om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 1178/2011, (EU) nr. 748/2012, (EU) nr. 965/2012, (EU) nr. 139/2014, (EU) nr. 1321/2014 og (EU) 2015/340 og af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 og (EU) 2021/664 (EUT L 31 af 2.2.2023, s. 1).

5

---

BILAG I

KRAV TIL AGENTURET

(Del-DPO.AR)

SUBPART A   GENERELLE KRAV (DPO.AR.A)

DPO.AR.A.001   Anvendelsesområde

I dette bilag fastsættes kravene til agenturets forvaltnings- og styringssystemer med henblik på certificerings-, tilsyns- og håndhævelsesopgaver vedrørende konstruktions- eller produktionsorganisationer, når agenturet udøver sine opgaver og ansvar.

DPO.AR.A.010   Omgående reaktion på et flyvesikkerheds-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsproblem

| a) | Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014 (1) og delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf indfører agenturet et system til behørig indsamling, analyse og formidling af flyvesikkerheds-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsoplysninger. |
| --- | --- |

a)

Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014 (1) og delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf indfører agenturet et system til behørig indsamling, analyse og formidling af flyvesikkerheds-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsoplysninger.

| b) | Ved modtagelse af de oplysninger, der er omhandlet i litra a), træffer agenturet egnede foranstaltninger til at afhjælpe eventuelle identificerede flyvesikkerheds-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsproblemer, herunder udstedelse af ATM/ANS-udstyrsdirektiver i overensstemmelse med punkt ATM/ANS-EQMT.AR.A.030 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768. |
| --- | --- |

b)

Ved modtagelse af de oplysninger, der er omhandlet i litra a), træffer agenturet egnede foranstaltninger til at afhjælpe eventuelle identificerede flyvesikkerheds-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsproblemer, herunder udstedelse af ATM/ANS-udstyrsdirektiver i overensstemmelse med punkt ATM/ANS-EQMT.AR.A.030 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768.

| c) | Underretning om de foranstaltninger, der træffes i henhold til litra b), gives straks til den berørte organisation, som skal overholde dem, i overensstemmelse med punkt DPO.OR.A.035. De pågældende ATM/ANS-udøveres kompetente myndigheder underrettes også. |
| --- | --- |

c)

Underretning om de foranstaltninger, der træffes i henhold til litra b), gives straks til den berørte organisation, som skal overholde dem, i overensstemmelse med punkt DPO.OR.A.035. De pågældende ATM/ANS-udøveres kompetente myndigheder underrettes også.

DPO.AR.A.015   Omgående reaktion på en informationssikkerhedshændelse eller -sårbarhed med indvirkning på flyvesikkerheden

| a) | Agenturet indfører et system til behørig indsamling, analyse og formidling af oplysninger om informationssikkerhedshændelser og -sårbarheder med potentiel indvirkning på flyvesikkerheden, som indberettes af organisationer. Dette skal gøres koordineret med andre relevante myndigheder med ansvar for informationssikkerhed eller cybersikkerhed i medlemsstaten for at øge koordineringen og kompatibiliteten mellem indberetningsordninger. |
| --- | --- |

a)

Agenturet indfører et system til behørig indsamling, analyse og formidling af oplysninger om informationssikkerhedshændelser og -sårbarheder med potentiel indvirkning på flyvesikkerheden, som indberettes af organisationer. Dette skal gøres koordineret med andre relevante myndigheder med ansvar for informationssikkerhed eller cybersikkerhed i medlemsstaten for at øge koordineringen og kompatibiliteten mellem indberetningsordninger.

| b) | Efter modtagelse af de oplysninger, der er omhandlet i litra a), skal agenturet iværksætte passende foranstaltninger for at afhjælpe de potentielle virkninger på flyvesikkerheden af informationssikkerhedshændelsen eller -sårbarheden. |
| --- | --- |

b)

Efter modtagelse af de oplysninger, der er omhandlet i litra a), skal agenturet iværksætte passende foranstaltninger for at afhjælpe de potentielle virkninger på flyvesikkerheden af informationssikkerhedshændelsen eller -sårbarheden.

| c) | Foranstaltninger, der iværksættes i overensstemmelse med litra b), skal omgående meddeles alle personer eller organisationer, som skal overholde dem i henhold til forordning (EU) 2018/1139 samt delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf. Agenturet skal også meddele disse foranstaltninger til den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

c)

Foranstaltninger, der iværksættes i overensstemmelse med litra b), skal omgående meddeles alle personer eller organisationer, som skal overholde dem i henhold til forordning (EU) 2018/1139 samt delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf. Agenturet skal også meddele disse foranstaltninger til den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder.

SUBPART B   STYRING (DPO.AR.B)

DPO.AR.B.001   Styringssystem

| a) | Agenturet skal etablere og vedligeholde et styringssystem, der som minimum omfatter følgende elementer:






  1) | dokumenterede politikker og procedurer til beskrivelse af sin organisation, måder og metoder til at påvise overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf, i det omfang det er nødvendigt for varetagelsen af sine certificerings-, tilsyns- og håndhævelsesopgaver; procedurerne skal ajourføres løbende og fungere som agenturets grundlæggende arbejdsdokumenter for alle tilknyttede opgaver |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet skal etablere og vedligeholde et styringssystem, der som minimum omfatter følgende elementer:

1)

dokumenterede politikker og procedurer til beskrivelse af sin organisation, måder og metoder til at påvise overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf, i det omfang det er nødvendigt for varetagelsen af sine certificerings-, tilsyns- og håndhævelsesopgaver; procedurerne skal ajourføres løbende og fungere som agenturets grundlæggende arbejdsdokumenter for alle tilknyttede opgaver

| 2) | et tilstrækkeligt antal medarbejdere til at udføre sine opgaver og varetage sit ansvar i henhold til denne forordning; der skal være indført et system til personaleplanlægning for at sikre, at alle opgaver udføres tilfredsstillende |
| --- | --- |

2)

et tilstrækkeligt antal medarbejdere til at udføre sine opgaver og varetage sit ansvar i henhold til denne forordning; der skal være indført et system til personaleplanlægning for at sikre, at alle opgaver udføres tilfredsstillende

| 3) | personale, der er kvalificeret til at udføre de tildelte opgaver og er i besiddelse af den nødvendige viden og erfaring, og som får grunduddannelse og periodisk træning, så deres kompetence bevares |
| --- | --- |

3)

personale, der er kvalificeret til at udføre de tildelte opgaver og er i besiddelse af den nødvendige viden og erfaring, og som får grunduddannelse og periodisk træning, så deres kompetence bevares

| 4) | tilstrækkelige faciliteter og kontorer til at udføre de tildelte opgaver |
| --- | --- |

4)

tilstrækkelige faciliteter og kontorer til at udføre de tildelte opgaver

| 5) | en funktion til at overvåge, at styringssystemet er i overensstemmelse med de relevante krav, og at procedurerne er tilstrækkelige, herunder fastlæggelse af en intern auditproces og en proces til styring af sikkerhedsrisici; overvågningsfunktionen skal omfatte et system til feedback om auditresultater til agenturets øverste ledelse med henblik på at sikre, at de nødvendige afhjælpende foranstaltninger gennemføres |
| --- | --- |

5)

en funktion til at overvåge, at styringssystemet er i overensstemmelse med de relevante krav, og at procedurerne er tilstrækkelige, herunder fastlæggelse af en intern auditproces og en proces til styring af sikkerhedsrisici; overvågningsfunktionen skal omfatte et system til feedback om auditresultater til agenturets øverste ledelse med henblik på at sikre, at de nødvendige afhjælpende foranstaltninger gennemføres

| 6) | en person eller en gruppe af personer, der over for agenturets øverste ledelse har det endelige ansvar for overholdelsesovervågningsfunktionen. |
| --- | --- |

6)

en person eller en gruppe af personer, der over for agenturets øverste ledelse har det endelige ansvar for overholdelsesovervågningsfunktionen.

| b) | Agenturet skal for hvert aktivitetsområde i styringssystemet udpege en eller flere personer, som skal have det overordnede ansvar for styringen af den eller de relevante opgaver. |
| --- | --- |

b)

Agenturet skal for hvert aktivitetsområde i styringssystemet udpege en eller flere personer, som skal have det overordnede ansvar for styringen af den eller de relevante opgaver.

| c) | Agenturet skal fastlægge procedurer for sin deltagelse i udveksling af alle nødvendige oplysninger med enhver anden kompetent myndighed, jf. artikel 4 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 (2), og bistå dem med assistance eller anmode om bistand fra dem, inklusive om enhver oplysning, der stammer fra obligatorisk og frivillig indberetning af hændelser som krævet i punkt DPO.OR.A.045. |
| --- | --- |

c)

Agenturet skal fastlægge procedurer for sin deltagelse i udveksling af alle nødvendige oplysninger med enhver anden kompetent myndighed, jf. artikel 4 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 (2), og bistå dem med assistance eller anmode om bistand fra dem, inklusive om enhver oplysning, der stammer fra obligatorisk og frivillig indberetning af hændelser som krævet i punkt DPO.OR.A.045.

| d) | Det styringssystem, der etableres og vedligeholdes af agenturet, skal overholde bilag I (del-IS.AR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 for at sikre en korrekt styring af informationssikkerhedsrisici, som kan have indvirkning på flyvesikkerheden. |
| --- | --- |

d)

Det styringssystem, der etableres og vedligeholdes af agenturet, skal overholde bilag I (del-IS.AR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 for at sikre en korrekt styring af informationssikkerhedsrisici, som kan have indvirkning på flyvesikkerheden.

DPO.AR.B.010   Ændringer af styringssystemet

| a) | Agenturet skal have et system, der kan afdække de ændringer, som påvirker agenturets evne til at udføre sine opgaver og varetage sit ansvar i henhold til forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf. Dette system skal sætte agenturet i stand til at træffe passende foranstaltninger for at sikre, at styringssystemet forbliver tilstrækkeligt og effektivt. |
| --- | --- |

a)

Agenturet skal have et system, der kan afdække de ændringer, som påvirker agenturets evne til at udføre sine opgaver og varetage sit ansvar i henhold til forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf. Dette system skal sætte agenturet i stand til at træffe passende foranstaltninger for at sikre, at styringssystemet forbliver tilstrækkeligt og effektivt.

| b) | Agenturet skal ajourføre sit styringssystem, så det rettidigt afspejler alle ændringer af forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf, med henblik på at sikre den effektive gennemførelse af sit styringssystem. |
| --- | --- |

b)

Agenturet skal ajourføre sit styringssystem, så det rettidigt afspejler alle ændringer af forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget på grundlag heraf, med henblik på at sikre den effektive gennemførelse af sit styringssystem.

DPO.AR.B.015   Opbevaring af dokumentation

| a) | Agenturet skal etablere og vedligeholde et registreringssystem, som giver mulighed for tilstrækkelig opbevaring af, adgang til og pålidelig sporbarhed for:






  1) | styringssystemets dokumenterede politikker og procedurer |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet skal etablere og vedligeholde et registreringssystem, som giver mulighed for tilstrækkelig opbevaring af, adgang til og pålidelig sporbarhed for:

1)

styringssystemets dokumenterede politikker og procedurer

| 2) | personalets uddannelse, kvalifikationer og bemyndigelse, jf. punkt DPO.AR.B.001, litra a), nr. 3) |
| --- | --- |

2)

personalets uddannelse, kvalifikationer og bemyndigelse, jf. punkt DPO.AR.B.001, litra a), nr. 3)

| 3) | tildeling af opgaver, herunder de elementer, der kræves i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768 samt nærmere oplysninger om de tildelte opgaver |
| --- | --- |

3)

tildeling af opgaver, herunder de elementer, der kræves i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.020 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768 samt nærmere oplysninger om de tildelte opgaver

| 4) | godkendelsesprocessen for organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, certificeringsprocessen og registreringen af ATM/ANS-udstyrets erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse samt det fortsatte tilsyn, herunder:






  i) | ansøgninger om udstedelse af godkendelser |
| --- | --- | --- |

4)

godkendelsesprocessen for organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, certificeringsprocessen og registreringen af ATM/ANS-udstyrets erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse samt det fortsatte tilsyn, herunder:

i)

ansøgninger om udstedelse af godkendelser

| ii) | godkendelser udstedt til organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, herunder de dermed forbundne beføjelser og eventuelle ændringer heraf |
| --- | --- |

ii)

godkendelser udstedt til organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, herunder de dermed forbundne beføjelser og eventuelle ændringer heraf

| iii) | udstedte ATM/ANS-udstyrscertifikater, herunder eventuelle ændringer heraf udstedt af agenturet |
| --- | --- |

iii)

udstedte ATM/ANS-udstyrscertifikater, herunder eventuelle ændringer heraf udstedt af agenturet

| iv) | alle gyldige erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr, som det har registreret |
| --- | --- |

iv)

alle gyldige erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr, som det har registreret

| v) | agenturets program for løbende tilsyn, herunder al vurderings-, audit- og inspektionsdokumentation |
| --- | --- |

v)

agenturets program for løbende tilsyn, herunder al vurderings-, audit- og inspektionsdokumentation

| vi) | en kopi af tilsynsprogrammet med angivelse af frister for, hvornår audit skal finde sted, og hvornår audit blev udført |
| --- | --- |

vi)

en kopi af tilsynsprogrammet med angivelse af frister for, hvornår audit skal finde sted, og hvornår audit blev udført

| vii) | kopier af al formel korrespondance |
| --- | --- |

vii)

kopier af al formel korrespondance

| viii) | henstillinger om udstedelse eller forlængelse af et certifikat eller forlængelse af en registrering af en erklæring, nærmere oplysninger om konstaterede resultater og foranstaltninger, der er truffet af organisationerne med henblik på at håndtere resultaterne, herunder datoen for færdigbehandlingen af hvert punkt, håndhævelsestiltag og bemærkninger |
| --- | --- |

viii)

henstillinger om udstedelse eller forlængelse af et certifikat eller forlængelse af en registrering af en erklæring, nærmere oplysninger om konstaterede resultater og foranstaltninger, der er truffet af organisationerne med henblik på at håndtere resultaterne, herunder datoen for færdigbehandlingen af hvert punkt, håndhævelsestiltag og bemærkninger

| ix) | eventuelle vurderings-, audit- eller inspektionsrapporter |
| --- | --- |

ix)

eventuelle vurderings-, audit- eller inspektionsrapporter

| x) | kopier af alle organisationens håndbøger, procedurer og processer og ændringer heraf |
| --- | --- |

x)

kopier af alle organisationens håndbøger, procedurer og processer og ændringer heraf

| xi) | kopier af alle andre dokumenter, som er godkendt af agenturet |
| --- | --- |

xi)

kopier af alle andre dokumenter, som er godkendt af agenturet

| 5) | underretning om og evaluering af de alternative måder til at påvise overensstemmelse, som er foreslået af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og vurdering af disse alternative måder til at påvise overensstemmelse |
| --- | --- |

5)

underretning om og evaluering af de alternative måder til at påvise overensstemmelse, som er foreslået af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og vurdering af disse alternative måder til at påvise overensstemmelse

| 6) | sikkerhedsoplysninger, ATM/ANS-udstyrsdirektiver og opfølgende foranstaltninger |
| --- | --- |

6)

sikkerhedsoplysninger, ATM/ANS-udstyrsdirektiver og opfølgende foranstaltninger

| 7) | anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne i henhold til artikel 76, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

7)

anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne i henhold til artikel 76, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1139.

| b) | Agenturet fører en liste over alle udstedte certifikater og over eventuelle erklæringer, det har registreret. |
| --- | --- |

b)

Agenturet fører en liste over alle udstedte certifikater og over eventuelle erklæringer, det har registreret.

| c) | Al dokumentation, som er omhandlet i litra a) og b), skal opbevares på en måde, der sikrer beskyttelse mod beskadigelse, ændring og tyveri, og de skal opbevares i mindst fem år efter, at de pågældende godkendelser og certifikater ophører med at være gyldige, eller de pågældende erklæringer trækkes tilbage, jf. dog de gældende databeskyttelsesregler. |
| --- | --- |

c)

Al dokumentation, som er omhandlet i litra a) og b), skal opbevares på en måde, der sikrer beskyttelse mod beskadigelse, ændring og tyveri, og de skal opbevares i mindst fem år efter, at de pågældende godkendelser og certifikater ophører med at være gyldige, eller de pågældende erklæringer trækkes tilbage, jf. dog de gældende databeskyttelsesregler.

SUBPART C   CERTIFICERING, TILSYN OG HÅNDHÆVELSE (DPO.AR.C)

DPO.AR.C.001   Udstedelse af godkendelser til organisationer involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr

| a) | Når agenturet modtager en ansøgning om udstedelse af en godkendelse til en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal det kontrollere, at organisationen lever op til kravene i bilag II og III i delegeret forordning (EU) 2023/1768 og i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

a)

Når agenturet modtager en ansøgning om udstedelse af en godkendelse til en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal det kontrollere, at organisationen lever op til kravene i bilag II og III i delegeret forordning (EU) 2023/1768 og i bilag II til nærværende forordning.

| b) | Agenturet kan anmode om enhver form for audit, inspektion eller vurdering, som det skønner nødvendigt, før udstedelse af godkendelsen med alle de relevante oplysninger, som fremgår af tillæg 1 til nærværende bilag. |
| --- | --- |

b)

Agenturet kan anmode om enhver form for audit, inspektion eller vurdering, som det skønner nødvendigt, før udstedelse af godkendelsen med alle de relevante oplysninger, som fremgår af tillæg 1 til nærværende bilag.

| c) | Godkendelsen udstedes med ubegrænset varighed. Beføjelserne for så vidt angår de aktiviteter, som organisationen er godkendt til at udføre, skal angives nærmere i de betingelser, der er tilknyttet godkendelsen.






  1) | For organisationer, der er involveret i konstruktion af ATM/ANS-udstyr, skal det i betingelserne fastsættes, hvilken type konstruktionsarbejde og hvilke kategorier af ATM/ANS-udstyr organisationen er godkendt til at udføre, og hvilke beføjelser organisationen er godkendt til at udøve. |
| --- | --- | --- |

c)

Godkendelsen udstedes med ubegrænset varighed. Beføjelserne for så vidt angår de aktiviteter, som organisationen er godkendt til at udføre, skal angives nærmere i de betingelser, der er tilknyttet godkendelsen.

1)

For organisationer, der er involveret i konstruktion af ATM/ANS-udstyr, skal det i betingelserne fastsættes, hvilken type konstruktionsarbejde og hvilke kategorier af ATM/ANS-udstyr organisationen er godkendt til at udføre, og hvilke beføjelser organisationen er godkendt til at udøve.

| 2) | For organisationer, der er involveret i produktion af ATM/ANS-udstyr, skal det i betingelserne fastsættes, hvilke arbejdsområder og hvilket ATM/ANS-udstyr og/eller hvilke udstyrskategorier godkendelsesindehaveren har ret til at udøve beføjelserne for. |
| --- | --- |

2)

For organisationer, der er involveret i produktion af ATM/ANS-udstyr, skal det i betingelserne fastsættes, hvilke arbejdsområder og hvilket ATM/ANS-udstyr og/eller hvilke udstyrskategorier godkendelsesindehaveren har ret til at udøve beføjelserne for.

| d) | Godkendelsen udstedes ikke, hvis der findes en udestående niveau 1-anmærkning, som omtalt i DPO.AR.C.015. Under ekstraordinære omstændigheder skal organisationen efter behov vurdere og afbøde andre anmærkninger end niveau 1-anmærkninger, og agenturet skal godkende en plan for afhjælpende foranstaltninger med henblik på at bringe anmærkningen eller anmærkningerne ud af verden, inden godkendelsen udstedes. |
| --- | --- |

d)

Godkendelsen udstedes ikke, hvis der findes en udestående niveau 1-anmærkning, som omtalt i DPO.AR.C.015. Under ekstraordinære omstændigheder skal organisationen efter behov vurdere og afbøde andre anmærkninger end niveau 1-anmærkninger, og agenturet skal godkende en plan for afhjælpende foranstaltninger med henblik på at bringe anmærkningen eller anmærkningerne ud af verden, inden godkendelsen udstedes.

| e) | Enhver ændring af godkendelsen og af dens betingelser skal godkendes af agenturet. |
| --- | --- |

e)

Enhver ændring af godkendelsen og af dens betingelser skal godkendes af agenturet.

DPO.AR.C.005   Tilsynsprogram

| a) | Agenturet skal etablere og hvert år ajourføre et tilsynsprogram, idet der tages hensyn til den særlige karakter af de organisationer, som det fører tilsyn med, kompleksiteten af deres aktiviteter og resultaterne af tidligere certificerings- eller tilsynsaktiviteter, og det skal baseres på vurderingen af tilknyttede risici. Tilsynsprogrammet skal omfatte audit, der:






  1) | dækker alle områder af relevans med særlig vægt på de områder, hvor der er påvist problemer tidligere |
| --- | --- | --- |

a)

Agenturet skal etablere og hvert år ajourføre et tilsynsprogram, idet der tages hensyn til den særlige karakter af de organisationer, som det fører tilsyn med, kompleksiteten af deres aktiviteter og resultaterne af tidligere certificerings- eller tilsynsaktiviteter, og det skal baseres på vurderingen af tilknyttede risici. Tilsynsprogrammet skal omfatte audit, der:

1)

dækker alle områder af relevans med særlig vægt på de områder, hvor der er påvist problemer tidligere

| 2) | dækker alle organisationer, certifikater og erklæringer, der indgår i agenturets tilsyn |
| --- | --- |

2)

dækker alle organisationer, certifikater og erklæringer, der indgår i agenturets tilsyn

| 3) | dækker de midler, der anvendes af organisationerne til at sikre deres personales kompetenceniveau |
| --- | --- |

3)

dækker de midler, der anvendes af organisationerne til at sikre deres personales kompetenceniveau

| 4) | sikrer, at audit gennemføres på en måde, der står i forhold til det risikoniveau, som organisationens aktiviteter indebærer |
| --- | --- |

4)

sikrer, at audit gennemføres på en måde, der står i forhold til det risikoniveau, som organisationens aktiviteter indebærer

| 5) | sikrer, at der for organisationer, som er omfattet af agenturets tilsyn, anvendes en tilsynsplanlægningscyklus på højst 24 måneder.
  Tilsynsplanlægningscyklussen kan afkortes, hvis der er dokumentation for, at organisationens sikkerhedspræstationen er forringet.
  Tilsynsplanlægningscyklussen kan forlænges til højst 36 måneder, hvis agenturet har fastlagt følgende for de foregående 24 måneder:






  i) | organisationen har til stadighed påvist overensstemmelse med kravene vedrørende håndtering af ændringer i henhold til punkt DPO.OR.B.005 |
| --- | --- | --- |

5)

sikrer, at der for organisationer, som er omfattet af agenturets tilsyn, anvendes en tilsynsplanlægningscyklus på højst 24 måneder.

Tilsynsplanlægningscyklussen kan afkortes, hvis der er dokumentation for, at organisationens sikkerhedspræstationen er forringet.

Tilsynsplanlægningscyklussen kan forlænges til højst 36 måneder, hvis agenturet har fastlagt følgende for de foregående 24 måneder:

i)

organisationen har til stadighed påvist overensstemmelse med kravene vedrørende håndtering af ændringer i henhold til punkt DPO.OR.B.005

| ii) | der er ikke konstateret niveau 1-anmærkninger, jf. DPO.AR.C.015 |
| --- | --- |

ii)

der er ikke konstateret niveau 1-anmærkninger, jf. DPO.AR.C.015

| iii) | alle korrigerende handlinger, som er omhandlet i DPO.AR.C.015, er gennemført inden for den frist, der er fastlagt eller forlænget af agenturet som defineret i punkt DPO.AR.C.015. |
| --- | --- |

iii)

alle korrigerende handlinger, som er omhandlet i DPO.AR.C.015, er gennemført inden for den frist, der er fastlagt eller forlænget af agenturet som defineret i punkt DPO.AR.C.015.

Har organisationen foruden nr. i), ii) og iii) etableret et effektivt system til løbende rapportering til agenturet vedrørende sin overholdelse af reglerne, som er blevet godkendt, kan tilsynsplanlægningscyklussen forlænges til højst 48 måneder

| 6) | sikrer opfølgning på gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger, som er omhandlet i DPO.AR.C.015 |
| --- | --- |

6)

sikrer opfølgning på gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger, som er omhandlet i DPO.AR.C.015

| 7) | undergår høring blandt de pågældende organisationer, og at der efterfølgende underrettes herom |
| --- | --- |

7)

undergår høring blandt de pågældende organisationer, og at der efterfølgende underrettes herom

| 8) | angiver de planlagte intervaller mellem inspektioner de forskellige steder, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

8)

angiver de planlagte intervaller mellem inspektioner de forskellige steder, hvis det er nødvendigt.

| b) | Agenturet kan beslutte at ændre sigtet med og omfanget af på forhånd planlagte audit, herunder dokumentgennemgange og tilføjelse af yderligere audit efter behov. |
| --- | --- |

b)

Agenturet kan beslutte at ændre sigtet med og omfanget af på forhånd planlagte audit, herunder dokumentgennemgange og tilføjelse af yderligere audit efter behov.

| c) | Agenturet beslutter, for hvilke ordninger, elementer, fysiske lokaliteter og aktiviteter der foretages en audit inden for en nærmere angivet frist. |
| --- | --- |

c)

Agenturet beslutter, for hvilke ordninger, elementer, fysiske lokaliteter og aktiviteter der foretages en audit inden for en nærmere angivet frist.

| d) | Auditobservationer og anmærkninger, som udstedes i overensstemmelse med punkt DPO.AR.C.015, skal dokumenteres. |
| --- | --- |

d)

Auditobservationer og anmærkninger, som udstedes i overensstemmelse med punkt DPO.AR.C.015, skal dokumenteres.

| e) | Anmærkningerne skal underbygges med dokumentation og præciseres med hensyn til de gældende krav og tilhørende gennemførelsesordninger, der danner grundlag for den pågældende audit. |
| --- | --- |

e)

Anmærkningerne skal underbygges med dokumentation og præciseres med hensyn til de gældende krav og tilhørende gennemførelsesordninger, der danner grundlag for den pågældende audit.

| f) | En auditrapport med nærmere oplysninger om anmærkninger og observationer skal udarbejdes og meddeles den pågældende organisation. |
| --- | --- |

f)

En auditrapport med nærmere oplysninger om anmærkninger og observationer skal udarbejdes og meddeles den pågældende organisation.

DPO.AR.C.010   Ændring af systemet til styring af informationssikkerhed

| a) | For så vidt angår ændringer, der styres og meddeles agenturet i overensstemmelse med proceduren i punkt IS.I.OR.255, litra a), i bilag II (del-IS.I.OR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/203, skal agenturet medtage en gennemgang af sådanne ændringer i sit program for løbende tilsyn i overensstemmelse med principperne i punkt DPO.AR.C.005 i nærværende bilag. Hvis der konstateres manglende overholdelse af kravene, skal agenturet underrette organisationen herom, anmode om yderligere ændringer og handle i overensstemmelse med punkt DPO.AR.C.015 i nærværende bilag. |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår ændringer, der styres og meddeles agenturet i overensstemmelse med proceduren i punkt IS.I.OR.255, litra a), i bilag II (del-IS.I.OR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/203, skal agenturet medtage en gennemgang af sådanne ændringer i sit program for løbende tilsyn i overensstemmelse med principperne i punkt DPO.AR.C.005 i nærværende bilag. Hvis der konstateres manglende overholdelse af kravene, skal agenturet underrette organisationen herom, anmode om yderligere ændringer og handle i overensstemmelse med punkt DPO.AR.C.015 i nærværende bilag.

| b) | Med hensyn til andre ændringer, der kræver en ansøgning om godkendelse i overensstemmelse med punkt IS.I.OR.255, litra b), i bilag II (del-IS.I.OR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/203:






  1) | skal agenturet, når det modtager ansøgningen om ændringen, kontrollere, at organisationen opfylder de gældende krav, før godkendelsen udstedes |
| --- | --- | --- |

b)

Med hensyn til andre ændringer, der kræver en ansøgning om godkendelse i overensstemmelse med punkt IS.I.OR.255, litra b), i bilag II (del-IS.I.OR) til gennemførelsesforordning (EU) 2023/203:

1)

skal agenturet, når det modtager ansøgningen om ændringen, kontrollere, at organisationen opfylder de gældende krav, før godkendelsen udstedes

| 2) | skal agenturet fastsætte de betingelser, under hvilke organisationen kan operere under gennemførelsen af ændringen |
| --- | --- |

2)

skal agenturet fastsætte de betingelser, under hvilke organisationen kan operere under gennemførelsen af ændringen

| 3) | skal agenturet, hvis det finder det godtgjort, at organisationen opfylder de gældende krav, godkende ændringen. |
| --- | --- |

3)

skal agenturet, hvis det finder det godtgjort, at organisationen opfylder de gældende krav, godkende ændringen.

DPO.AR.C.015   Anmærkninger, korrigerende handlinger og håndhævelsesforanstaltninger

| a) | Når agenturet under et tilsyn eller på anden vis konstaterer manglende overensstemmelse med de i denne forordning gældende krav til en procedure eller håndbog eller til et certifikat eller en erklæring udstedt i overensstemmelse med denne forordning, fremsætter det en anmærkning, uden at dette berører øvrige foranstaltninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

a)

Når agenturet under et tilsyn eller på anden vis konstaterer manglende overensstemmelse med de i denne forordning gældende krav til en procedure eller håndbog eller til et certifikat eller en erklæring udstedt i overensstemmelse med denne forordning, fremsætter det en anmærkning, uden at dette berører øvrige foranstaltninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139.

| b) | Agenturet skal indføre et system til at:






  1) | analysere anmærkninger med hensyn til deres betydning for sikkerhed og interoperabilitet |
| --- | --- | --- |

b)

Agenturet skal indføre et system til at:

1)

analysere anmærkninger med hensyn til deres betydning for sikkerhed og interoperabilitet

| 2) | identificere egnede håndhævelsesforanstaltninger, herunder suspension eller tilbagekaldelse af godkendelser og certifikater |
| --- | --- |

2)

identificere egnede håndhævelsesforanstaltninger, herunder suspension eller tilbagekaldelse af godkendelser og certifikater

| 3) | udstede direktiver på grundlag af den risiko, der er forbundet med organisationens manglende overholdelse. |
| --- | --- |

3)

udstede direktiver på grundlag af den risiko, der er forbundet med organisationens manglende overholdelse.

| c) | Agenturet skal rejse en niveau 1-anmærkning, hvis det konstaterer en betydelig grad af manglende overensstemmelse med ATM/ANS-certificeringsgrundlaget i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768, som kan føre til ukontrolleret manglende overholdelse og et eventuelt usikkert forhold.
  Niveau 1-anmærkninger omfatter, men er ikke begrænset til:






  1) | offentliggørelsen af operationelle procedurer, der indebærer en væsentlig risiko for organisationens aktiviteter |
| --- | --- | --- |

c)

Agenturet skal rejse en niveau 1-anmærkning, hvis det konstaterer en betydelig grad af manglende overensstemmelse med ATM/ANS-certificeringsgrundlaget i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.AR.B.001 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768, som kan føre til ukontrolleret manglende overholdelse og et eventuelt usikkert forhold.

Niveau 1-anmærkninger omfatter, men er ikke begrænset til:

1)

offentliggørelsen af operationelle procedurer, der indebærer en væsentlig risiko for organisationens aktiviteter

| 2) | opnåelsen eller bevarelsen af gyldigheden af organisationens godkendelse ved indgivelse af forfalsket dokumentation |
| --- | --- |

2)

opnåelsen eller bevarelsen af gyldigheden af organisationens godkendelse ved indgivelse af forfalsket dokumentation

| 3) | dokumentation af uredelighed eller svigagtig brug af organisationens godkendelse |
| --- | --- |

3)

dokumentation af uredelighed eller svigagtig brug af organisationens godkendelse

| 4) | fravær af en ansvarlig leder. |
| --- | --- |

4)

fravær af en ansvarlig leder.

| d) | Agenturet skal rejse en niveau 2-anmærkning, hvis der konstateres manglende overholdelse af:






  i) | de gældende krav i forordning (EU) 2018/1139 |
| --- | --- | --- |

d)

Agenturet skal rejse en niveau 2-anmærkning, hvis der konstateres manglende overholdelse af:

i)

de gældende krav i forordning (EU) 2018/1139

| ii) | de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2018/1139 |
| --- | --- |

ii)

de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag af forordning (EU) 2018/1139

| iii) | procedurer og håndbøger som krævet i forordning (EU) 2018/1139, eller |
| --- | --- |

iii)

procedurer og håndbøger som krævet i forordning (EU) 2018/1139, eller

| iv) | godkendelser, som er udstedt i overensstemmelse med i forordning (EU) 2018/1139, |
| --- | --- |

iv)

godkendelser, som er udstedt i overensstemmelse med i forordning (EU) 2018/1139,

der ikke er klassificeret som en niveau 1-anmærkning.

| e) | Hvis der rejses en anmærkning, skal agenturet, uden at dette berører øvrige foranstaltninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf, skriftligt meddele den pågældende organisation anmærkningen og pålægge den at træffe foranstaltninger til at afhjælpe den konstaterede manglende overholdelse.






  1) | Agenturet træffer ved niveau 1-anmærkninger straks egnede håndhævelsesforanstaltninger og kan, hvis det er relevant, helt eller delvis begrænse, suspendere eller tilbagekalde godkendelsen, indtil organisationen har gennemført afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- | --- |

e)

Hvis der rejses en anmærkning, skal agenturet, uden at dette berører øvrige foranstaltninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf, skriftligt meddele den pågældende organisation anmærkningen og pålægge den at træffe foranstaltninger til at afhjælpe den konstaterede manglende overholdelse.

1)

Agenturet træffer ved niveau 1-anmærkninger straks egnede håndhævelsesforanstaltninger og kan, hvis det er relevant, helt eller delvis begrænse, suspendere eller tilbagekalde godkendelsen, indtil organisationen har gennemført afhjælpende foranstaltninger.

| 2) | I tilfælde af niveau 2-anmærkninger skal agenturet:






  i) | give organisationen en frist til gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som en del af en handlingsplan, der er rimelig i forhold til arten af anmærkningerne |
| --- | --- | --- |

2)

I tilfælde af niveau 2-anmærkninger skal agenturet:

i)

give organisationen en frist til gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som en del af en handlingsplan, der er rimelig i forhold til arten af anmærkningerne

| ii) | vurdere den plan for afhjælpende foranstaltninger og for gennemførelse, som organisationen foreslår, og godkende denne, hvis agenturet konkluderer, at den er tilstrækkelig til at afhjælpe den manglende overensstemmelse. |
| --- | --- |

ii)

vurdere den plan for afhjælpende foranstaltninger og for gennemførelse, som organisationen foreslår, og godkende denne, hvis agenturet konkluderer, at den er tilstrækkelig til at afhjælpe den manglende overensstemmelse.

| 3) | I tilfælde af niveau 2-anmærkninger, hvor organisationen ikke forelægger en plan for afhjælpende foranstaltninger, som agenturet kan godkende i lyst af anmærkningen, eller hvor organisationen ikke gennemfører de korrigerende handlinger inden for den frist, der er accepteret eller forlænget af agenturet, kan anmærkningen hæves til en niveau 1-anmærkning, og de foranstaltninger, der er beskrevet i overensstemmelse med litra e), nr. 1), skal gennemføres. |
| --- | --- |

3)

I tilfælde af niveau 2-anmærkninger, hvor organisationen ikke forelægger en plan for afhjælpende foranstaltninger, som agenturet kan godkende i lyst af anmærkningen, eller hvor organisationen ikke gennemfører de korrigerende handlinger inden for den frist, der er accepteret eller forlænget af agenturet, kan anmærkningen hæves til en niveau 1-anmærkning, og de foranstaltninger, der er beskrevet i overensstemmelse med litra e), nr. 1), skal gennemføres.

| f) | I de tilfælde, hvor der ikke er tale om niveau 1- eller niveau 2-anmærkninger, kan agenturet afgive bemærkninger. |
| --- | --- |

f)

I de tilfælde, hvor der ikke er tale om niveau 1- eller niveau 2-anmærkninger, kan agenturet afgive bemærkninger.

| g) | Agenturet skal:






  1) | suspendere et certifikat, hvis det finder, at der er rimelig grund til at antage, at dette er nødvendigt for at forebygge en troværdig trussel mod ATM/ANS-udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet |
| --- | --- | --- |

g)

Agenturet skal:

1)

suspendere et certifikat, hvis det finder, at der er rimelig grund til at antage, at dette er nødvendigt for at forebygge en troværdig trussel mod ATM/ANS-udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet

| 2) | udstede et ATM/ANS-udstyrsdirektiv i henhold til betingelserne i punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768 |
| --- | --- |

2)

udstede et ATM/ANS-udstyrsdirektiv i henhold til betingelserne i punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768

| 3) | suspendere, tilbagekalde eller begrænse et certifikat, hvis det kræves i henhold til litra c) |
| --- | --- |

3)

suspendere, tilbagekalde eller begrænse et certifikat, hvis det kræves i henhold til litra c)

| 4) | træffe omgående og passende foranstaltninger, som er nødvendige for at begrænse eller forbyde en organisations eller en fysisk eller juridisk persons aktiviteter, hvis agenturet finder, at der er rimelig grund til at antage, at sådanne foranstaltninger er nødvendige for at forebygge en troværdig trussel mod ATM/ANS-udstyret |
| --- | --- |

4)

træffe omgående og passende foranstaltninger, som er nødvendige for at begrænse eller forbyde en organisations eller en fysisk eller juridisk persons aktiviteter, hvis agenturet finder, at der er rimelig grund til at antage, at sådanne foranstaltninger er nødvendige for at forebygge en troværdig trussel mod ATM/ANS-udstyret

| 5) | først registrere en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse, når alle anmærkninger fra den indledende tilsynsundersøgelse er afhjulpet |
| --- | --- |

5)

først registrere en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse, når alle anmærkninger fra den indledende tilsynsundersøgelse er afhjulpet

| 6) | midlertidigt eller permanent afregistrere en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse, hvis det finder, at der er rimelig grund til at antage, at dette er nødvendigt for at forebygge en troværdig trussel mod ATM/ANS-udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet |
| --- | --- |

6)

midlertidigt eller permanent afregistrere en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse, hvis det finder, at der er rimelig grund til at antage, at dette er nødvendigt for at forebygge en troværdig trussel mod ATM/ANS-udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet

| 7) | træffe alle yderligere håndhævelsesforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre, at der rettes op på enhver manglende overholdelse af de væsentlige krav i bilag VIII og, hvis det er relevant, af bilag VII til forordning (EU) 2018/1139 og af dette bilag, og, hvis det er nødvendigt, at konsekvenserne heraf begrænses. |
| --- | --- |

7)

træffe alle yderligere håndhævelsesforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre, at der rettes op på enhver manglende overholdelse af de væsentlige krav i bilag VIII og, hvis det er relevant, af bilag VII til forordning (EU) 2018/1139 og af dette bilag, og, hvis det er nødvendigt, at konsekvenserne heraf begrænses.

| h) | Efter indførelse af håndhævelsesforanstaltninger i overensstemmelse med litra g), skal agenturet meddele adressaten dem, anføre begrundelsen herfor samt underrette adressaten om sin ret til at klage. |
| --- | --- |

h)

Efter indførelse af håndhævelsesforanstaltninger i overensstemmelse med litra g), skal agenturet meddele adressaten dem, anføre begrundelsen herfor samt underrette adressaten om sin ret til at klage.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014 af 3. april 2014 om indberetning og analyse af samt opfølgning på begivenheder inden for civil luftfart, ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1330/2007 (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 18).

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 af 1. marts 2017 om fastsættelse af fælles krav til udøvere af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenester og andre lufttrafikstyringsnetfunktioner og tilsynet med disse udøvere, om ophævelse af forordning (EF) nr. 482/2008, gennemførelsesforordning (EU) nr. 1034/2011, (EU) nr. 1035/2011 og (EU) 2016/1377 og om ændring af forordning (EU) nr. 677/2011 (EUT L 62 af 8.3.2017, s. 1).

---

Tillæg 1

SPECIFIKATIONER FOR GODKENDELSE AF EN ORGANISATION INVOLVERET I KONSTRUKTION ELLER PRODUKTION AF ATM/ANS-UDSTYR

I godkendelsen skal følgende specificeres:

| a) | agenturet som den kompetente myndighed til at udstede godkendelsen |
| --- | --- |

a)

agenturet som den kompetente myndighed til at udstede godkendelsen

| b) | ansøgerens navn og postadresse |
| --- | --- |

b)

ansøgerens navn og postadresse

| c) | ansøgerens arbejdsområde |
| --- | --- |

c)

ansøgerens arbejdsområde

| d) | det sted, hvor aktiviteterne skal udføres |
| --- | --- |

d)

det sted, hvor aktiviteterne skal udføres

| e) | de forbundne beføjelser, som ansøgeren er blevet godkendt til at udøve |
| --- | --- |

e)

de forbundne beføjelser, som ansøgeren er blevet godkendt til at udøve

| f) | en erklæring om ansøgerens overensstemmelse med og overholdelse af de gældende krav |
| --- | --- |

f)

en erklæring om ansøgerens overensstemmelse med og overholdelse af de gældende krav

| g) | datoen for udstedelse af godkendelsen og dens gyldighed |
| --- | --- |

g)

datoen for udstedelse af godkendelsen og dens gyldighed

| h) | yderligere betingelser eller begrænsninger, som er forbundet med godkendelsen. |
| --- | --- |

h)

yderligere betingelser eller begrænsninger, som er forbundet med godkendelsen.

---

BILAG II

KRAV TIL ORGANISATIONER INVOLVERET I KONSTRUKTION ELLER PRODUKTION AF ATM/ANS-UDSTYR

(Del-DPO.OR)

SUBPART A   GENERELLE KRAV (DPO.AR.A)

DPO.OR.A.001   Anvendelsesområde

I dette bilag fastsættes de fælles krav vedrørende rettigheder og forpligtelser for ansøgere om og indehavere af organisationsgodkendelser til konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyr.

DPO.OR.A.005   Berettigelse

Enhver fysisk eller juridisk person, der har påvist eller er i færd med at påvise sin evne til at konstruere eller producere ATM/ANS-udstyr i overensstemmelse med punkt DPO.OR.A.010, kan ansøge om en godkendelse som konstruktions- eller produktionsorganisation på de betingelser, der er fastsat i dette bilag.

DPO.OR.A.010   Ansøgning om godkendelse som konstruktions- eller produktionsorganisation og om påvisning af kompetence

| a) | En ansøgning om godkendelse som konstruktions- eller produktionsorganisation skal indgives i en form og på en måde, som er fastlagt af agenturet. |
| --- | --- |

a)

En ansøgning om godkendelse som konstruktions- eller produktionsorganisation skal indgives i en form og på en måde, som er fastlagt af agenturet.

| b) | For at opnå godkendelse skal en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr opfylde de krav, der er fastsat i denne forordning, hvis kravene finder anvendelse på konstruktion eller produktion af de ATM/ANS-systemer og de ATM/ANS-komponenter, som organisationen udarbejder eller har til hensigt at udarbejde. |
| --- | --- |

b)

For at opnå godkendelse skal en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr opfylde de krav, der er fastsat i denne forordning, hvis kravene finder anvendelse på konstruktion eller produktion af de ATM/ANS-systemer og de ATM/ANS-komponenter, som organisationen udarbejder eller har til hensigt at udarbejde.

DPO.OR.A.015   Organisationsredegørelse

| a) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal udarbejde og vedligeholde en organisationsredegørelse, som indeholder følgende oplysninger:






  1) | en erklæring underskrevet af den ansvarlige leder, der bekræfter, at redegørelsen for organisationen og tilhørende håndbøger, som definerer organisationens overholdelse af kravene, til enhver tid vil blive overholdt |
| --- | --- | --- |

a)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal udarbejde og vedligeholde en organisationsredegørelse, som indeholder følgende oplysninger:

1)

en erklæring underskrevet af den ansvarlige leder, der bekræfter, at redegørelsen for organisationen og tilhørende håndbøger, som definerer organisationens overholdelse af kravene, til enhver tid vil blive overholdt

| 2) | stillingsbetegnelse(r) og navn(e) på ansvarlige nøglepersoner, jf. punkt DPO.OR.B.020 |
| --- | --- |

2)

stillingsbetegnelse(r) og navn(e) på ansvarlige nøglepersoner, jf. punkt DPO.OR.B.020

| 3) | pligter og ansvarsområder for den eller de ansvarlige personer, herunder forhold, hvorom de kan forhandle direkte med agenturet på vegne af organisationen |
| --- | --- |

3)

pligter og ansvarsområder for den eller de ansvarlige personer, herunder forhold, hvorom de kan forhandle direkte med agenturet på vegne af organisationen

| 4) | en organisationsplan, der viser linjer med hensyn til de ansvarlige lederes ansvarsområder og forpligtelser i hele organisationen, herunder den ansvarlige leder med direkte ansvar |
| --- | --- |

4)

en organisationsplan, der viser linjer med hensyn til de ansvarlige lederes ansvarsområder og forpligtelser i hele organisationen, herunder den ansvarlige leder med direkte ansvar

| 5) | en generel beskrivelse af organisationens mandskabsressourcer |
| --- | --- |

5)

en generel beskrivelse af organisationens mandskabsressourcer

| 6) | en generel beskrivelse af de faciliteter, der findes på hvert sted, som er angivet i organisationens godkendelse |
| --- | --- |

6)

en generel beskrivelse af de faciliteter, der findes på hvert sted, som er angivet i organisationens godkendelse

| 7) | en generel beskrivelse af de af organisationens arbejdsområder, som er relevante for godkendelsesbetingelserne |
| --- | --- |

7)

en generel beskrivelse af de af organisationens arbejdsområder, som er relevante for godkendelsesbetingelserne

| 8) | proceduren eller procedurerne for verifikation og påvisning af, at konstruktionen af ATM/ANS-udstyr eller ændringer heraf overholder de gældende detaljerede specifikationer og krav som fastsat i delegeret forordning (EU) 2023/1768 og ikke er usikker eller har usikre funktioner, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

8)

proceduren eller procedurerne for verifikation og påvisning af, at konstruktionen af ATM/ANS-udstyr eller ændringer heraf overholder de gældende detaljerede specifikationer og krav som fastsat i delegeret forordning (EU) 2023/1768 og ikke er usikker eller har usikre funktioner, alt efter hvad der er relevant

| 9) | proceduren for udarbejdelse og vedligeholdelse af tekniske data og dokumentation for hver model af hvert stykke ATM/ANS-udstyr, for hvilket der er udstedt et certifikat eller en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2023/1768, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

9)

proceduren for udarbejdelse og vedligeholdelse af tekniske data og dokumentation for hver model af hvert stykke ATM/ANS-udstyr, for hvilket der er udstedt et certifikat eller en erklæring om konstruktionsoverensstemmelse i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2023/1768, alt efter hvad der er relevant

| 10) | proceduren eller procedurerne for anmeldelse af organisatoriske ændringer til agenturet |
| --- | --- |

10)

proceduren eller procedurerne for anmeldelse af organisatoriske ændringer til agenturet

| 11) | proceduren for ændring af organisationens redegørelse |
| --- | --- |

11)

proceduren for ændring af organisationens redegørelse

| 12) | en beskrivelse, enten direkte eller ved krydshenvisning, af organisationens styringssystem og -procedure eller -procedurer |
| --- | --- |

12)

en beskrivelse, enten direkte eller ved krydshenvisning, af organisationens styringssystem og -procedure eller -procedurer

| 13) | en beskrivelse, enten direkte eller ved krydshenvisning, af kontrahenters styring og tilsynsprocedure eller -procedurer, jf. dette bilags punkt DPO.OR.B.015. |
| --- | --- |

13)

en beskrivelse, enten direkte eller ved krydshenvisning, af kontrahenters styring og tilsynsprocedure eller -procedurer, jf. dette bilags punkt DPO.OR.B.015.

| b) | Organisationsredegørelsen skal efter behov ændres for til stadighed at være en ajourført beskrivelse af organisationen, og agenturet skal have tilsendt en kopi heraf, inklusive af ændringerne af den. |
| --- | --- |

b)

Organisationsredegørelsen skal efter behov ændres for til stadighed at være en ajourført beskrivelse af organisationen, og agenturet skal have tilsendt en kopi heraf, inklusive af ændringerne af den.

| c) | En ansøgning om godkendelse af en ændring som omhandlet i dette bilags punkt DPO.OR.B.005 skal være baseret på en fremsendelse af foreslåede ændringer til organisationsredegørelsen. |
| --- | --- |

c)

En ansøgning om godkendelse af en ændring som omhandlet i dette bilags punkt DPO.OR.B.005 skal være baseret på en fremsendelse af foreslåede ændringer til organisationsredegørelsen.

DPO.OR.A.025   Varighed, fortsat gyldighed og de beføjelser, der følger med en organisationsgodkendelse

| a) | En organisations godkendelse forbliver gyldig i en ubegrænset periode, forudsat at:






  1) | organisationen fortsat overholder forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf |
| --- | --- | --- |

a)

En organisations godkendelse forbliver gyldig i en ubegrænset periode, forudsat at:

1)

organisationen fortsat overholder forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf

| 2) | godkendelsen ikke er blevet overdraget af organisationen eller suspenderet eller tilbagekaldt af agenturet. |
| --- | --- |

2)

godkendelsen ikke er blevet overdraget af organisationen eller suspenderet eller tilbagekaldt af agenturet.

| b) | Ved suspendering eller tilbagekaldelse af godkendelsen, returneres den til agenturet uden ophold, hvis den er udstedt i papirformat. |
| --- | --- |

b)

Ved suspendering eller tilbagekaldelse af godkendelsen, returneres den til agenturet uden ophold, hvis den er udstedt i papirformat.

| c) | Indehaveren af en organisationsgodkendelse skal, inden for rammerne af dens godkendelsesbetingelser og i henhold til konstruktionsstyringssystemets relevante procedurer, være berettiget til at:






  1) | klassificere ændringer til ATM/ANS-udstyr som »større« eller »mindre« |
| --- | --- | --- |

c)

Indehaveren af en organisationsgodkendelse skal, inden for rammerne af dens godkendelsesbetingelser og i henhold til konstruktionsstyringssystemets relevante procedurer, være berettiget til at:

1)

klassificere ændringer til ATM/ANS-udstyr som »større« eller »mindre«

| 2) | godkende mindre ændringer til ATM/ANS-udstyrscertifikater og/eller -erklæringer udstedt i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768 |
| --- | --- |

2)

godkende mindre ændringer til ATM/ANS-udstyrscertifikater og/eller -erklæringer udstedt i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768

| 3) | godkende visse større ændringer til ATM/ANS-udstyrscertifikater udstedt i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768 |
| --- | --- |

3)

godkende visse større ændringer til ATM/ANS-udstyrscertifikater udstedt i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768

| 4) | udstede erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr i henhold til artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2023/1768 og |
| --- | --- |

4)

udstede erklæringer om konstruktionsoverensstemmelse for ATM/ANS-udstyr i henhold til artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2023/1768 og

| 5) | udstede erklæringer om opfyldelse for ATM/ANS-udstyr i henhold til artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768. |
| --- | --- |

5)

udstede erklæringer om opfyldelse for ATM/ANS-udstyr i henhold til artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768.

DPO.OR.A.030   Facilitering og samarbejde

| a) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal facilitere inspektioner og audit foretaget af agenturet eller af et kvalificeret organ, der optræder på dets vegne, og den skal i nødvendigt omfang samarbejde om en virkningsfuld og effektiv varetagelse af agenturets beføjelser. |
| --- | --- |

a)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal facilitere inspektioner og audit foretaget af agenturet eller af et kvalificeret organ, der optræder på dets vegne, og den skal i nødvendigt omfang samarbejde om en virkningsfuld og effektiv varetagelse af agenturets beføjelser.

| b) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal samarbejde med og støtte ATM/ANS-udøvere, der bruger dens ATM/ANS-udstyr, i at påvise overensstemmelse over for de relevante kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

b)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal samarbejde med og støtte ATM/ANS-udøvere, der bruger dens ATM/ANS-udstyr, i at påvise overensstemmelse over for de relevante kompetente myndigheder.

DPO.OR.A.035   Anmærkninger og afhjælpende foranstaltninger

Efter modtagelse af en meddelelse om anmærkninger fra agenturet skal organisationen, som er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr:

| a) | udpege årsagen til den manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

a)

udpege årsagen til den manglende overensstemmelse

| b) | udforme en plan for afhjælpende foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

udforme en plan for afhjælpende foranstaltninger

| c) | påvise gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger til agenturets tilfredshed inden for den foreslåede og af agenturet godkendte frist, som fastsat i litra e), nr. 2, i punkt DPO.AR.C.015. |
| --- | --- |

c)

påvise gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger til agenturets tilfredshed inden for den foreslåede og af agenturet godkendte frist, som fastsat i litra e), nr. 2, i punkt DPO.AR.C.015.

DPO.OR.A.040   Omgående reaktion på et flyvesikkerheds-, luftfartssikkerheds- og interoperabilitetsproblem

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal gennemføre alle flyvesikkerheds- og luftfartssikkerhedsforanstaltninger, herunder ATM/ANS-udstyrsdirektiver, der er truffet af agenturet i overensstemmelse med punkt DPO.AR.A.010 og DPO.AR.A.015.

DPO.OR.A.045   Svigt, mangler og fejl

| a) | Indehaveren af en godkendelse udstedt i overensstemmelse med denne forordning skal:






  1) | etablere og vedligeholde et system til indsamling, undersøgelse og analyse af rapporter og oplysninger om svigt, mangler og fejl eller andre hændelser, der forårsager eller kan forårsage skadelige virkninger på ATM/ANS-udstyrs vedvarende overholdelse af de gældende krav |
| --- | --- | --- |

a)

Indehaveren af en godkendelse udstedt i overensstemmelse med denne forordning skal:

1)

etablere og vedligeholde et system til indsamling, undersøgelse og analyse af rapporter og oplysninger om svigt, mangler og fejl eller andre hændelser, der forårsager eller kan forårsage skadelige virkninger på ATM/ANS-udstyrs vedvarende overholdelse af de gældende krav

| 2) | informere alle kendte brugere af det pågældende ATM/ANS-udstyr og efter anmodning enhver anden person, der har beføjelser i henhold til andre tilknyttede forordninger, om det system, der er etableret i overensstemmelse med punkt 1), og om hvordan disse rapporter og information om svigt, mangler, fejl og andre hændelser skal indgives. |
| --- | --- |

2)

informere alle kendte brugere af det pågældende ATM/ANS-udstyr og efter anmodning enhver anden person, der har beføjelser i henhold til andre tilknyttede forordninger, om det system, der er etableret i overensstemmelse med punkt 1), og om hvordan disse rapporter og information om svigt, mangler, fejl og andre hændelser skal indgives.

| b) | For organisationer, hvis hovedforretningssted er beliggende i en medlemsstat, skal det system, der er etableret i overensstemmelse med litra a), nr. 1), omfatte bestemmelser om indberetning af begivenheder og opfølgning, som lever op til kravene i forordning (EU) nr. 376/2014 og forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf. |
| --- | --- |

b)

For organisationer, hvis hovedforretningssted er beliggende i en medlemsstat, skal det system, der er etableret i overensstemmelse med litra a), nr. 1), omfatte bestemmelser om indberetning af begivenheder og opfølgning, som lever op til kravene i forordning (EU) nr. 376/2014 og forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf.

| c) | Indehaveren af en godkendelse skal til agenturet indberette ethvert svigt, enhver mangel, fejl eller anden hændelse, som vedkommende er bekendt med, og som har medført eller kan medføre et forhold, der skader flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden eller medfører underpræstation. |
| --- | --- |

c)

Indehaveren af en godkendelse skal til agenturet indberette ethvert svigt, enhver mangel, fejl eller anden hændelse, som vedkommende er bekendt med, og som har medført eller kan medføre et forhold, der skader flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden eller medfører underpræstation.

| d) | For indehavere af godkendelser, hvis hovedforretningssted ikke er beliggende i en medlemsstat, skal der indgives indberetninger i den form og på den måde, som er fastlagt af agenturet, så hurtigt som praktisk muligt og senest 72 timer efter personen eller organisationen har fået kendskab den specifikke hændelse, medmindre særlige omstændigheder forhindrer dette. |
| --- | --- |

d)

For indehavere af godkendelser, hvis hovedforretningssted ikke er beliggende i en medlemsstat, skal der indgives indberetninger i den form og på den måde, som er fastlagt af agenturet, så hurtigt som praktisk muligt og senest 72 timer efter personen eller organisationen har fået kendskab den specifikke hændelse, medmindre særlige omstændigheder forhindrer dette.

| e) | Indehaveren af en godkendelse skal undersøge en hændelse, som er indberettet i henhold til litra c), herunder eventuelle mangler, som har ført til den pågældende hændelse, og til agenturet indberette resultaterne af sin undersøgelse og eventuelle foranstaltninger, indehaveren agter at træffe eller foreslår at træffe for at afhjælpe disse mangler. |
| --- | --- |

e)

Indehaveren af en godkendelse skal undersøge en hændelse, som er indberettet i henhold til litra c), herunder eventuelle mangler, som har ført til den pågældende hændelse, og til agenturet indberette resultaterne af sin undersøgelse og eventuelle foranstaltninger, indehaveren agter at træffe eller foreslår at træffe for at afhjælpe disse mangler.

DPO.OR.A.050   Overdragelse af godkendelser

En organisationsgodkendelse kan ikke overdrages, medmindre organisationens ejerskab ændrer sig.

SUBPART B   STYRING (DPO.OR.B)

DPO.OR.B.001   Styringssystem

| a) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal gennemføre og vedligeholde et styringssystem, som indeholder følgende:






  1) | klare linjer med hensyn til ansvar og forpligtelser i hele sin organisation, herunder den ansvarlige leders direkte ansvar |
| --- | --- | --- |

a)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal gennemføre og vedligeholde et styringssystem, som indeholder følgende:

1)

klare linjer med hensyn til ansvar og forpligtelser i hele sin organisation, herunder den ansvarlige leders direkte ansvar

| 2) | en beskrivelse af organisationens overordnede filosofi og principper, der under ét udgør en politik, underskrevet af den ansvarlige leder |
| --- | --- |

2)

en beskrivelse af organisationens overordnede filosofi og principper, der under ét udgør en politik, underskrevet af den ansvarlige leder

| 3) | midlerne til at kontrollere organisationens præstationer på baggrund af styringssystemets præstationsindikatorer og præstationsmål |
| --- | --- |

3)

midlerne til at kontrollere organisationens præstationer på baggrund af styringssystemets præstationsindikatorer og præstationsmål

| 4) | en proces til at afdække ændringer i organisationen og den sammenhæng, som den opererer i, og som kan påvirke etablerede processer, procedurer og produkter, og om fornødent ændre styringssystemet for at tage højde for disse ændringer |
| --- | --- |

4)

en proces til at afdække ændringer i organisationen og den sammenhæng, som den opererer i, og som kan påvirke etablerede processer, procedurer og produkter, og om fornødent ændre styringssystemet for at tage højde for disse ændringer

| 5) | en proces til at afdække ændringer af ATM/ANS-udstyret og den dertil knyttede risiko |
| --- | --- |

5)

en proces til at afdække ændringer af ATM/ANS-udstyret og den dertil knyttede risiko

| 6) | en proces med henblik på at gennemgå styringssystemet, afdække årsagerne til, at styringssystemet ikke lever op til standarderne, fastslå konsekvenserne heraf og fjerne eller begrænse disse årsager |
| --- | --- |

6)

en proces med henblik på at gennemgå styringssystemet, afdække årsagerne til, at styringssystemet ikke lever op til standarderne, fastslå konsekvenserne heraf og fjerne eller begrænse disse årsager

| 7) | en proces med henblik på at sikre, at organisationens personale er uddannet og kompetent til at udføre sine tjenestepligter på en sikker, virkningsfuld, kontinuerlig og holdbar måde. I den forbindelse fastlægger organisationen politikker for ansættelse og uddannelse af sit personale |
| --- | --- |

7)

en proces med henblik på at sikre, at organisationens personale er uddannet og kompetent til at udføre sine tjenestepligter på en sikker, virkningsfuld, kontinuerlig og holdbar måde. I den forbindelse fastlægger organisationen politikker for ansættelse og uddannelse af sit personale

| 8) | formelle midler til kommunikation, der sikrer, at organisationens personale har fuldt kendskab til det styringssystem, som skaber grundlaget for at videregive vigtige oplysninger, og som gør det muligt at gøre rede for, hvorfor bestemte foranstaltninger er truffet, og hvorfor procedurer indføres eller ændres |
| --- | --- |

8)

formelle midler til kommunikation, der sikrer, at organisationens personale har fuldt kendskab til det styringssystem, som skaber grundlaget for at videregive vigtige oplysninger, og som gør det muligt at gøre rede for, hvorfor bestemte foranstaltninger er truffet, og hvorfor procedurer indføres eller ændres

| 9) | i forbindelse med konstruktionsaktiviteter, procedurer for:






  i) | konstruktion af ATM/ANS-udstyr og for ændringer af dets konstruktion |
| --- | --- | --- |

9)

i forbindelse med konstruktionsaktiviteter, procedurer for:

i)

konstruktion af ATM/ANS-udstyr og for ændringer af dets konstruktion

| ii) | sikkerhed for, at konstruktionen af ATM/ANS-udstyr eller ændringer af udstyrets konstruktion overholder de gældende specifikationer, herunder en uafhængig kontrolfunktion til påvisning af overensstemmelse, på grundlag af hvilken organisationen indgiver overensstemmelseserklæringer og tilknyttet dokumentation til agenturet |
| --- | --- |

ii)

sikkerhed for, at konstruktionen af ATM/ANS-udstyr eller ændringer af udstyrets konstruktion overholder de gældende specifikationer, herunder en uafhængig kontrolfunktion til påvisning af overensstemmelse, på grundlag af hvilken organisationen indgiver overensstemmelseserklæringer og tilknyttet dokumentation til agenturet

| iii) | kontrol af antageligheden af elementer i det konstruerede ATM/ANS-udstyr eller de opgaver, der udføres af kontrahenter omhandlet i punkt DPO.OR.B.015 |
| --- | --- |

iii)

kontrol af antageligheden af elementer i det konstruerede ATM/ANS-udstyr eller de opgaver, der udføres af kontrahenter omhandlet i punkt DPO.OR.B.015

| iv) | sikkerhed for, at det personale, der er involveret i konstruktion af ATM/ANS-udstyr, er tilstrækkeligt i antal og tilstrækkelig uddannet og kompetent, og at det har beføjelser til at opfylde deres pålagte forpligtelser |
| --- | --- |

iv)

sikkerhed for, at det personale, der er involveret i konstruktion af ATM/ANS-udstyr, er tilstrækkeligt i antal og tilstrækkelig uddannet og kompetent, og at det har beføjelser til at opfylde deres pålagte forpligtelser

| v) | tæt og effektiv koordinering mellem og inden for afdelingerne |
| --- | --- |

v)

tæt og effektiv koordinering mellem og inden for afdelingerne

| 10) | i forbindelse med produktionsaktiviteter, procedurer for:






  i) | udstedelse og godkendelse af dokumenter eller ændringer af dem |
| --- | --- | --- |

10)

i forbindelse med produktionsaktiviteter, procedurer for:

i)

udstedelse og godkendelse af dokumenter eller ændringer af dem

| ii) | vurdering, audit og kontrol af kontrahenter omhandlet i punkt DPO.OR.B.015 |
| --- | --- |

ii)

vurdering, audit og kontrol af kontrahenter omhandlet i punkt DPO.OR.B.015

| iii) | kontrol af, at tilgangsmaterialer og -udstyr, herunder levering af nye elementer eller elementer, der bruges af købere af ATM/ANS-udstyr, svarer til det, der er specificeret i de gældende konstruktionsdata |
| --- | --- |

iii)

kontrol af, at tilgangsmaterialer og -udstyr, herunder levering af nye elementer eller elementer, der bruges af købere af ATM/ANS-udstyr, svarer til det, der er specificeret i de gældende konstruktionsdata

| iv) | kontrol af, at ATM/ANS-udstyret er i overensstemmelse med de gældende konstruktionsdata |
| --- | --- |

iv)

kontrol af, at ATM/ANS-udstyret er i overensstemmelse med de gældende konstruktionsdata

| v) | identifikation og sporbarhed |
| --- | --- |

v)

identifikation og sporbarhed

| vi) | organisationsprocesser |
| --- | --- |

vi)

organisationsprocesser

| vii) | inspektion og prøvning |
| --- | --- |

vii)

inspektion og prøvning

| viii) | kalibrering af værktøjer og afprøvningsudstyr |
| --- | --- |

viii)

kalibrering af værktøjer og afprøvningsudstyr

| ix) | kontrol af ikkekonforme elementer |
| --- | --- |

ix)

kontrol af ikkekonforme elementer

| x) | koordinering med ansøgeren til eller indehaveren af konstruktionsgodkendelsen |
| --- | --- |

x)

koordinering med ansøgeren til eller indehaveren af konstruktionsgodkendelsen

| xi) | udarbejdelse og opbevaring af dokumentation for udført arbejde |
| --- | --- |

xi)

udarbejdelse og opbevaring af dokumentation for udført arbejde

| xii) | udstedelse af frigivelsesdokumenter |
| --- | --- |

xii)

udstedelse af frigivelsesdokumenter

| xiii) | håndtering, oplagring og emballering af ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

xiii)

håndtering, oplagring og emballering af ATM/ANS-udstyr.

| b) | En organisation, der er involveret i konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyr, skal dokumentere alle styringssystemets væsentlige processer, herunder en proces for bevidstgørelse af personalet om dets ansvar og proceduren for at ændre disse processer. |
| --- | --- |

b)

En organisation, der er involveret i konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyr, skal dokumentere alle styringssystemets væsentlige processer, herunder en proces for bevidstgørelse af personalet om dets ansvar og proceduren for at ændre disse processer.

| c) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal oprette en funktion i sit styringssystem til at overvåge sin overholdelse af de gældende krav, og sikre at de etablerede procedurer er tilstrækkelige. Denne overvågning skal omfatte et feedbacksystem til den teknisk/økonomisk ansvarlige person for at sikre effektiv gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger i det omfang, det er nødvendigt. |
| --- | --- |

c)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal oprette en funktion i sit styringssystem til at overvåge sin overholdelse af de gældende krav, og sikre at de etablerede procedurer er tilstrækkelige. Denne overvågning skal omfatte et feedbacksystem til den teknisk/økonomisk ansvarlige person for at sikre effektiv gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger i det omfang, det er nødvendigt.

| d) | Styringssystemet skal stå i et rimeligt forhold til størrelsen på den organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og kompleksiteten af dens aktiviteter under hensyntagen til de iboende farer og risici ved disse aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

Styringssystemet skal stå i et rimeligt forhold til størrelsen på den organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og kompleksiteten af dens aktiviteter under hensyntagen til de iboende farer og risici ved disse aktiviteter.

| e) | Organisationen, som er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal ud over det styringssystem, der kræves i punkt a), etablere, gennemføre og vedligeholde et system til styring af informationssikkerhed i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 for at sikre en korrekt styring af informationssikkerhedsrisici, som kan have indvirkning på flyvesikkerheden. |
| --- | --- |

e)

Organisationen, som er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal ud over det styringssystem, der kræves i punkt a), etablere, gennemføre og vedligeholde et system til styring af informationssikkerhed i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 for at sikre en korrekt styring af informationssikkerhedsrisici, som kan have indvirkning på flyvesikkerheden.

DPO.OR.B.005   Ændringshåndtering

| a) | Efter udstedelse af en organisations godkendelse skal alle ændringer af styringssystemet, som er væsentlige, godkendes af agenturet, inden de gennemføres, medmindre en sådan ændring anmeldes og styres i overensstemmelse med en procedure, der er godkendt af agenturet. Organisationen skal skriftligt indgive en ansøgning om godkendelse, der påviser fortsat overholdelse af de gældende krav, til agenturet. |
| --- | --- |

a)

Efter udstedelse af en organisations godkendelse skal alle ændringer af styringssystemet, som er væsentlige, godkendes af agenturet, inden de gennemføres, medmindre en sådan ændring anmeldes og styres i overensstemmelse med en procedure, der er godkendt af agenturet. Organisationen skal skriftligt indgive en ansøgning om godkendelse, der påviser fortsat overholdelse af de gældende krav, til agenturet.

| b) | Alle ændringer af ATM/ANS-udstyr skal anmeldes til og godkendes af agenturet, inden de gennemføres, medmindre en sådan ændring styres i overensstemmelse med en ændringshåndteringsprocedure, der er godkendt af agenturet. Denne ændringshåndteringsprocedure skal definere klassificeringen af ændringerne af ATM/ANS-udstyret og beskrive, hvordan ændringerne anmeldes og styres. |
| --- | --- |

b)

Alle ændringer af ATM/ANS-udstyr skal anmeldes til og godkendes af agenturet, inden de gennemføres, medmindre en sådan ændring styres i overensstemmelse med en ændringshåndteringsprocedure, der er godkendt af agenturet. Denne ændringshåndteringsprocedure skal definere klassificeringen af ændringerne af ATM/ANS-udstyret og beskrive, hvordan ændringerne anmeldes og styres.

DPO.OR.B.010   Krav til faciliteter

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal sikre, at dens faciliteter og udstyr, herunder prøvningsfaciliteter og -udstyr, er tilstrækkelige og passende til at udføre og styre alle dens opgaver og aktiviteter i overensstemmelse med de gældende krav.

DPO.OR.B.015   Udliciterede aktiviteter

| a) | Udliciterede aktiviteter omfatter alle de aktiviteter, der falder inden for rammerne af organisationens aktiviteter i overensstemmelse med betingelserne i certifikatet, som udføres af andre organisationer, der enten selv er certificeret til at udføre disse aktiviteter eller, hvis de ikke er certificeret, arbejder under en sådan organisations tilsyn. En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og som har udliciteret en del af sine aktiviteter til eller købt en del af sine aktiviteter hos eksterne organisationer, skal sikre, at den udliciterede eller købte aktivitet, alt efter hvad der er relevant, opfylder de gældende krav. |
| --- | --- |

a)

Udliciterede aktiviteter omfatter alle de aktiviteter, der falder inden for rammerne af organisationens aktiviteter i overensstemmelse med betingelserne i certifikatet, som udføres af andre organisationer, der enten selv er certificeret til at udføre disse aktiviteter eller, hvis de ikke er certificeret, arbejder under en sådan organisations tilsyn. En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, og som har udliciteret en del af sine aktiviteter til eller købt en del af sine aktiviteter hos eksterne organisationer, skal sikre, at den udliciterede eller købte aktivitet, alt efter hvad der er relevant, opfylder de gældende krav.

| b) | Hvis en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, udliciterer en del af sine aktiviteter til en organisation, som ikke selv er certificeret til at udføre disse aktiviteter i overensstemmelse med denne forordning, skal den sikre, at den organisation, med hvilken der er indgået en kontrakt, arbejder under organisationens tilsyn. En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal sikre, at agenturet får adgang til den pågældende organisation for at afgøre, om der er fortsat overensstemmelse med denne forordnings gældende krav. |
| --- | --- |

b)

Hvis en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, udliciterer en del af sine aktiviteter til en organisation, som ikke selv er certificeret til at udføre disse aktiviteter i overensstemmelse med denne forordning, skal den sikre, at den organisation, med hvilken der er indgået en kontrakt, arbejder under organisationens tilsyn. En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal sikre, at agenturet får adgang til den pågældende organisation for at afgøre, om der er fortsat overensstemmelse med denne forordnings gældende krav.

DPO.OR.B.020   Krav til personalet

| a) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal udnævne en ansvarlig leder, som bemyndiges til at sikre, at alle aktiviteter kan finansieres og gennemføres i overensstemmelse med denne forordnings gældende krav. Denne leder har ansvaret for at etablere og opretholde et effektivt ledelsessystem. |
| --- | --- |

a)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal udnævne en ansvarlig leder, som bemyndiges til at sikre, at alle aktiviteter kan finansieres og gennemføres i overensstemmelse med denne forordnings gældende krav. Denne leder har ansvaret for at etablere og opretholde et effektivt ledelsessystem.

| b) | De udpegede stillingsindehaveres beføjelser, pligter og ansvar, navnlig hvad angår det ledelsespersonale, som er ansvarligt for flyvesikkerhed, kvalitet, luftfartssikkerhed, finansielle anliggender og menneskelige ressourcer, skal også defineres. |
| --- | --- |

b)

De udpegede stillingsindehaveres beføjelser, pligter og ansvar, navnlig hvad angår det ledelsespersonale, som er ansvarligt for flyvesikkerhed, kvalitet, luftfartssikkerhed, finansielle anliggender og menneskelige ressourcer, skal også defineres.

DPO.OR.B.025   Opbevaring af dokumentation

| a) | En organisation, der er involveret i konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyr, skal oprette et registreringssystem, der muliggør tilstrækkelig lagring af dokumentation og pålidelig sporbarhed for alle sine aktiviteter, herunder navnlig alle de elementer, der er anført i punkt DPO.OR.B.001. |
| --- | --- |

a)

En organisation, der er involveret i konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyr, skal oprette et registreringssystem, der muliggør tilstrækkelig lagring af dokumentation og pålidelig sporbarhed for alle sine aktiviteter, herunder navnlig alle de elementer, der er anført i punkt DPO.OR.B.001.

| b) | Format og opbevaringsperiode for den dokumentation, der er nævnt i litra a), skal være nærmere angivet i organisationens styringssystemsprocedurer. |
| --- | --- |

b)

Format og opbevaringsperiode for den dokumentation, der er nævnt i litra a), skal være nærmere angivet i organisationens styringssystemsprocedurer.

| c) | Dokumentation skal opbevares på en måde, der sikrer beskyttelse mod beskadigelse, ændring og tyveri heraf. |
| --- | --- |

c)

Dokumentation skal opbevares på en måde, der sikrer beskyttelse mod beskadigelse, ændring og tyveri heraf.

| d) | En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal føre et register over ibrugtaget ATM/ANS-udstyr, |
| --- | --- |

d)

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal føre et register over ibrugtaget ATM/ANS-udstyr,

SUBPART C   TEKNISKE KRAV (DPO.OR.C)

DPO.OR.C.001   Organisationer involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr

| a) | En ansøger om og en indehaver af en godkendelse som konstruktions- eller produktionsorganisation skal være berettiget til en eller flere, alt efter hvad der er relevant, af følgende:






  1) | at have eller ansøge om at få udstedt et certifikat til konstruktion af ATM/ANS-udstyr |
| --- | --- | --- |

a)

En ansøger om og en indehaver af en godkendelse som konstruktions- eller produktionsorganisation skal være berettiget til en eller flere, alt efter hvad der er relevant, af følgende:

1)

at have eller ansøge om at få udstedt et certifikat til konstruktion af ATM/ANS-udstyr

| 2) | at udstede en erklæring om ATM/ANS-udstyrs konstruktionsoverensstemmelse |
| --- | --- |

2)

at udstede en erklæring om ATM/ANS-udstyrs konstruktionsoverensstemmelse

| 3) | at udstede en erklæring om ATM/ANS-udstyrs overensstemmelse efter anmodning fra en ATM/ANS-udøver. |
| --- | --- |

3)

at udstede en erklæring om ATM/ANS-udstyrs overensstemmelse efter anmodning fra en ATM/ANS-udøver.

| b) | For så vidt angår konstruktionsaktiviteter skal en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr:






  1) | udstede en erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse, hvis det er relevant |
| --- | --- | --- |

b)

For så vidt angår konstruktionsaktiviteter skal en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr:

1)

udstede en erklæring om ATM/ANS-udstyrets konstruktionsoverensstemmelse, hvis det er relevant

| 2) | udgive data og oplysninger, herunder instruktioner, som hører under dens ansvarsområder inden for rammerne af dens godkendelsesbetingelser som fastsat af agenturet |
| --- | --- |

2)

udgive data og oplysninger, herunder instruktioner, som hører under dens ansvarsområder inden for rammerne af dens godkendelsesbetingelser som fastsat af agenturet

| 3) | udarbejde og føre et opdateret register over fyldestgørende tekniske data og dokumentation for hver model af hver artikel, for hvilken der er udstedt en ATM/ANS-udstyrserklæring. |
| --- | --- |

3)

udarbejde og føre et opdateret register over fyldestgørende tekniske data og dokumentation for hver model af hver artikel, for hvilken der er udstedt en ATM/ANS-udstyrserklæring.

| c) | For så vidt angår produktionsaktiviteter skal en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr:






  1) | ved fremstilling af hver artikel sikre, at det færdiggjorte ATM/ANS-udstyr stemmer overens med dets konstruktionsdata og er sikkert at montere |
| --- | --- | --- |

c)

For så vidt angår produktionsaktiviteter skal en organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr:

1)

ved fremstilling af hver artikel sikre, at det færdiggjorte ATM/ANS-udstyr stemmer overens med dets konstruktionsdata og er sikkert at montere

| 2) | udarbejde og føre et opdateret register over fyldestgørende tekniske data og dokumentation for hver model af hver artikel, for hvilken der er udstedt en ATM/ANS-udstyrserklæring |
| --- | --- |

2)

udarbejde og føre et opdateret register over fyldestgørende tekniske data og dokumentation for hver model af hver artikel, for hvilken der er udstedt en ATM/ANS-udstyrserklæring

| 3) | udarbejde, føre og ajourføre originaleksemplarer af alle håndbøger, som foreskrives i de gældende erklæringsspecifikationer for det pågældende udstyr |
| --- | --- |

3)

udarbejde, føre og ajourføre originaleksemplarer af alle håndbøger, som foreskrives i de gældende erklæringsspecifikationer for det pågældende udstyr

| 4) | stille disse instruktioner til rådighed for brugere af ATM/ANS-udstyret og på anmodning for agenturet med henblik på at sikre den fortsatte egnethed, som er nødvendig for brug og vedligeholdelse af ATM/ANS-udstyret, samt ændringer til disse instruktioner |
| --- | --- |

4)

stille disse instruktioner til rådighed for brugere af ATM/ANS-udstyret og på anmodning for agenturet med henblik på at sikre den fortsatte egnethed, som er nødvendig for brug og vedligeholdelse af ATM/ANS-udstyret, samt ændringer til disse instruktioner

| 5) | mærke hver artikel |
| --- | --- |

5)

mærke hver artikel

| 6) | fortsat leve op til de gældende krav, som er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

6)

fortsat leve op til de gældende krav, som er fastsat i denne forordning.

| d) | Ud over litra c) har en organisation, der er involveret i produktion af ATM/ANS-udstyr, inden for rammerne af dens godkendelsesbetingelser beføjelse til at slå fast, at hvert færdiggjort stykke ATM/ANS-udstyr er i overensstemmelse med de gældende konstruktionsdata og er i en driftssikker stand, inden der udstedes en EASA-frigivelsesformular, hvoraf det fremgår, at det pågældende ATM/ANS-udstyr er produceret i overensstemmelse med de gældende krav i denne forordning og med de gældende konstruktionsdata. |
| --- | --- |

d)

Ud over litra c) har en organisation, der er involveret i produktion af ATM/ANS-udstyr, inden for rammerne af dens godkendelsesbetingelser beføjelse til at slå fast, at hvert færdiggjort stykke ATM/ANS-udstyr er i overensstemmelse med de gældende konstruktionsdata og er i en driftssikker stand, inden der udstedes en EASA-frigivelsesformular, hvoraf det fremgår, at det pågældende ATM/ANS-udstyr er produceret i overensstemmelse med de gældende krav i denne forordning og med de gældende konstruktionsdata.

| e) | EASA-frigivelsesformularen, som er omtalt i litra d), for hvert stykke produceret ATM/ANS-udstyr skal som minimum omfatte følgende oplysninger:






  1) | en beskrivelse af ATM/ANS-udstyret |
| --- | --- | --- |

e)

EASA-frigivelsesformularen, som er omtalt i litra d), for hvert stykke produceret ATM/ANS-udstyr skal som minimum omfatte følgende oplysninger:

1)

en beskrivelse af ATM/ANS-udstyret

| 2) | ATM/ANS-udstyrets komponentnummer |
| --- | --- |

2)

ATM/ANS-udstyrets komponentnummer

| 3) | ATM/ANS-udstyrets serienummer |
| --- | --- |

3)

ATM/ANS-udstyrets serienummer

| 4) | en erklæring, hvoraf det fremgår, at ATM/ANS-udstyret er produceret i overensstemmelse med de gældende konstruktionsdata og er i driftssikker stand |
| --- | --- |

4)

en erklæring, hvoraf det fremgår, at ATM/ANS-udstyret er produceret i overensstemmelse med de gældende konstruktionsdata og er i driftssikker stand

| 5) | en henvisning til certifikatet eller erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse. |
| --- | --- |

5)

en henvisning til certifikatet eller erklæringen om konstruktionsoverensstemmelse.

DPO.OR.C.005   Koordinering

En organisation, der er involveret i konstruktion eller produktion af ATM/ANS-udstyr, skal sikre:

| a) | en tilfredsstillende koordinering med behørige foranstaltninger mellem konstruktions- og produktionsaktiviteter, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

a)

en tilfredsstillende koordinering med behørige foranstaltninger mellem konstruktions- og produktionsaktiviteter, alt efter hvad der er relevant

| b) | en tilfredsstillende koordinering med og behørig støtte til de relevante ATM/ANS-udøvere og luftfartsaktører for så vidt angår ATM/ANS-udstyrets fortsatte egnethed i det omfang, det er relevant. |
| --- | --- |

b)

en tilfredsstillende koordinering med og behørig støtte til de relevante ATM/ANS-udøvere og luftfartsaktører for så vidt angår ATM/ANS-udstyrets fortsatte egnethed i det omfang, det er relevant.

DPO.OR.C.010   ATM/ANS-udstyrsdirektiver

Når agenturet udsteder et ATM/ANS-udstyrsdirektiv i henhold til punkt ATM/ANS.EQMT.CERT.065 i bilag II til delegeret forordning (EU) 2023/1768, skal den organisation, der er involveret i konstruktion og produktion af ATM/ANS-udstyret:

| a) | fremsætte et forslag til egnede afhjælpende foranstaltninger og forelægge det med de nærmere enkeltheder for agenturet til godkendelse |
| --- | --- |

a)

fremsætte et forslag til egnede afhjælpende foranstaltninger og forelægge det med de nærmere enkeltheder for agenturet til godkendelse

| b) | efter agenturets godkendelse af forslaget i litra a), stille relevante beskrivende data og arbejdsbeskrivelser til rådighed for alle kendte brugere og ejere af ATM/ANS-udstyr og på anmodning for enhver person, der skal overholde ATM/ANS-udstyrsdirektivet. |
| --- | --- |

b)

efter agenturets godkendelse af forslaget i litra a), stille relevante beskrivende data og arbejdsbeskrivelser til rådighed for alle kendte brugere og ejere af ATM/ANS-udstyr og på anmodning for enhver person, der skal overholde ATM/ANS-udstyrsdirektivet.

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/39

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1770

af 12. september 2023

om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (1), særlig artikel 44, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 140, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1139 skal gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 (2), tilpasses bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1139 senest den 12. september 2023. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 140, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1139 skal gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 (2), tilpasses bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1139 senest den 12. september 2023.

| (2) | Driftsprocedurerne for udnyttelse af luftrummet og det krævede luftfartøjsudstyr bør anvendes ensartet i det fælles europæiske luftrum i overensstemmelse med de væsentlige krav, der er fastsat i punkt 1 i bilag VIII til forordning (EU) 2018/1139, med henblik på at opnå interoperabilitet og sikker operation. Disse krav bør derfor pålægges luftfartøjsoperatører, når de flyver ind i, inden for eller ud af det fælles europæiske luftrum. |
| --- | --- |

(2)

Driftsprocedurerne for udnyttelse af luftrummet og det krævede luftfartøjsudstyr bør anvendes ensartet i det fælles europæiske luftrum i overensstemmelse med de væsentlige krav, der er fastsat i punkt 1 i bilag VIII til forordning (EU) 2018/1139, med henblik på at opnå interoperabilitet og sikker operation. Disse krav bør derfor pålægges luftfartøjsoperatører, når de flyver ind i, inden for eller ud af det fælles europæiske luftrum.

| (3) | For at sikre kontinuiteten i luftfartøjsoperationer, hvor fartøjet er udstyret med kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet til udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, bør denne forordning baseres på de relevante gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget på grundlag af forordning (EF) nr. 552/2004, med de nødvendige tilpasninger. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre kontinuiteten i luftfartøjsoperationer, hvor fartøjet er udstyret med kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet til udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, bør denne forordning baseres på de relevante gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget på grundlag af forordning (EF) nr. 552/2004, med de nødvendige tilpasninger.

| (4) | Navnlig Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2009 (3), gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011 (4), (EU) nr. 1207/2011 (5) og (EU) nr. 1079/2012 (6) indeholder detaljerede bestemmelser om driftsreglerne for udnyttelse af luftrummet og luftfartøjsudstyr. Forordning (EF) nr. 29/2009 samt gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Navnlig Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2009 (3), gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011 (4), (EU) nr. 1207/2011 (5) og (EU) nr. 1079/2012 (6) indeholder detaljerede bestemmelser om driftsreglerne for udnyttelse af luftrummet og luftfartøjsudstyr. Forordning (EF) nr. 29/2009 samt gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 bør derfor ophæves.

| (5) | Når det er muligt, bør de eksisterende krav, der følger af disse forordninger, gengives i denne forordning for at respektere de berettigede forventninger hos luftfartøjsoperatører og ATM/ANS-udøvere, der berøres af disse krav. |
| --- | --- |

(5)

Når det er muligt, bør de eksisterende krav, der følger af disse forordninger, gengives i denne forordning for at respektere de berettigede forventninger hos luftfartøjsoperatører og ATM/ANS-udøvere, der berøres af disse krav.

| (6) | Kravene bør fortsat gælde for luftfartøjsoperatører, hvis operationer udgør almen lufttrafik i det fælles europæiske luftrum i alle faser af deres flyvninger og i flyvepladsens trafikområde, med undtagelse af de luftfartøjer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, litra a), i forordning (EU) 2018/1139. Medlemsstaterne bør være ansvarlige for at sikre, at operationerne med disse luftfartøjer tager behørigt hensyn til navigationssikkerheden for alle andre luftfartøjer. Medlemsstaterne kan dog beslutte at anvende denne forordning på disse luftfartøjer. |
| --- | --- |

(6)

Kravene bør fortsat gælde for luftfartøjsoperatører, hvis operationer udgør almen lufttrafik i det fælles europæiske luftrum i alle faser af deres flyvninger og i flyvepladsens trafikområde, med undtagelse af de luftfartøjer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, litra a), i forordning (EU) 2018/1139. Medlemsstaterne bør være ansvarlige for at sikre, at operationerne med disse luftfartøjer tager behørigt hensyn til navigationssikkerheden for alle andre luftfartøjer. Medlemsstaterne kan dog beslutte at anvende denne forordning på disse luftfartøjer.

| (7) | I overensstemmelse med anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 29/2009 bør nærværende forordning fastsætte de samme undtagelser fra datalink-kravene som dem, der er indrømmet i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2012 (7). |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 29/2009 bør nærværende forordning fastsætte de samme undtagelser fra datalink-kravene som dem, der er indrømmet i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2012 (7).

| (8) | Artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 fastsætter muligheden for undtagelser fra forpligtelsen til at operere luftfartøjer med radioudstyr, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, Denne forordning bør ikke ændre de eksisterende undtagelser. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 fastsætter muligheden for undtagelser fra forpligtelsen til at operere luftfartøjer med radioudstyr, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, Denne forordning bør ikke ændre de eksisterende undtagelser.

| (9) | Ved udarbejdelsen af kravene i denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af ATM-masterplanen og dens afsnit om kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet. |
| --- | --- |

(9)

Ved udarbejdelsen af kravene i denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af ATM-masterplanen og dens afsnit om kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet.

| (10) | Med sin udtalelse 1/2023 har Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur udarbejdet og forelagt Kommissionen et udkast til gennemførelsesbestemmelser i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(10)

Med sin udtalelse 1/2023 har Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur udarbejdet og forelagt Kommissionen et udkast til gennemførelsesbestemmelser i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 127 i forordning (EU) 2018/1139 — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 127 i forordning (EU) 2018/1139 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastsættes der driftsregler for udnyttelse af luftrummet og krav til det luftfartøjsudstyr, der kræves for en sikker og ensartet operation i det fælles europæiske luftrum.

2.   Denne forordning finder anvendelse på operatører af luftfartøjer som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b), nr. i) og ii), og artikel 2, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2018/1139, som er involveret i almen lufttrafik og opererer i, inden for eller ud af det fælles europæiske luftrum.

Artikel 2

Definitioner

I denne gennemførelsesforordning forstås ved:

| 1) | »flyvekontrolenhed« (»ATC-enhed«): en fællesbetegnelse for kontrolcentral, indflyvningskontrolenhed og kontroltårn |
| --- | --- |

1)

»flyvekontrolenhed« (»ATC-enhed«): en fællesbetegnelse for kontrolcentral, indflyvningskontrolenhed og kontroltårn

| 2) | »datalink-tjeneste«: et sæt af indbyrdes forbundne trafikstyringstransaktioner, som understøttes af luft til jord-datalink-kommunikation, som har et klart defineret operationelt mål, og som påbegyndes og afsluttes ved en operationel begivenhed |
| --- | --- |

2)

»datalink-tjeneste«: et sæt af indbyrdes forbundne trafikstyringstransaktioner, som understøttes af luft til jord-datalink-kommunikation, som har et klart defineret operationelt mål, og som påbegyndes og afsluttes ved en operationel begivenhed

| 3) | »forskudt bærebølge«: et tilfælde, hvor den tildelte operationelle dækning ikke kan sikres ved hjælp af en enkelt jordbaseret sender, og hvor signalerne fra to eller flere jordbaserede sendere forskydes fra kanalens nominelle centerfrekvens for at minimere interferensproblemer. |
| --- | --- |

3)

»forskudt bærebølge«: et tilfælde, hvor den tildelte operationelle dækning ikke kan sikres ved hjælp af en enkelt jordbaseret sender, og hvor signalerne fra to eller flere jordbaserede sendere forskydes fra kanalens nominelle centerfrekvens for at minimere interferensproblemer.

Artikel 3

Luftfartøjsudstyr og driftsregler

Luftfartøjsoperatører skal sikre, at deres luftfartøjer udstyres og opereres i overensstemmelse med reglerne og procedurerne i bilag I (del-COM) og bilag II (del-SUR).

Artikel 4

Måder til at påvise overensstemmelse

1.   Agenturet udvikler acceptable måder til at påvise overensstemmelse (»AMC«), som kan anvendes til at påvise overensstemmelse med denne forordning, forordning (EU) 2018/1139 samt de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf.

2.   Der kan opnås overensstemmelse med nærværende forordning ved brug af alternative måder til at påvise overensstemmelse.

3.   De kompetente myndigheder indfører et system til konsekvent evaluering af, hvorvidt de alternative måder til at påvise overensstemmelse, der anvendes af dem selv eller af organisationer under deres tilsyn, overholder forordning (EU) 2018/1139 samt de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf.

4.   De kompetente myndigheder underretter agenturet om de alternative måder til at påvise overensstemmelse, der er brugt af de fysiske eller juridiske personer, som de fører tilsyn med, eller af dem selv til at opnå overensstemmelse med nærværende forordning.

Artikel 5

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 29/2009 samt gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 ophæves.

Artikel 6

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2009 af 16. januar 2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum (EUT L 13 af 17.1.2009, s. 3).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011 af 22. november 2011 om fastlæggelse af krav til luftfartøjsidentifikation med henblik på overvågning af det fælles europæiske luftrum (EUT L 305 af 23.11.2011, s. 23).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 af 22. november 2011 om fastlæggelse af krav til overvågningens præstationer og interoperabilitet i det fælles europæiske luftrum (EUT L 305 af 23.11.2011, s. 35).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 af 16. november 2012 om krav til talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum (EUT L 320 af 17.11.2012, s. 14).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2012 af 29. november 2019 om fritagelser efter artikel 14 i forordning (EF) nr. 29/2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum (EUT L 312 af 3.12.2019, s. 95).

7

---

BILAG I

Kommunikation

(Del-COM)

AUR.COM.1001   Genstand

I denne del fastsættes krav til luftfartøjsudstyr og driftsregler for udnyttelse af luftrummet, der dækker de gældende krav til datalink-tjenester og talekanaladskillelse.

AFSNIT 1 —   DATALINK-TJENESTER

AUR.COM.2001   Anvendelsesområde

Dette afsnit finder kun anvendelse på flyvninger, der gennemføres som almen lufttrafik i overensstemmelse med instrumentflyvereglerne over flyveniveau 285 inden for det fælles europæiske luftrum, bortset fra det luftrum, der ikke er en del af Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) EUR-region, Finland UIR (Finlands øvre flyveinformationsregion) nord for 61°30′ eller Sweden UIR nord for 61°30′.

AUR.COM.2005   Krav til luftfartøjsudstyr

| 1. | Luftfartøjsoperatøren skal:






  a) | sikre, at alle luftfartøjer, som vedkommende opererer, har kapacitet til at operere følgende datalink-tjenester:






  i) | Datalink-kommunikationinitieringskapacitet (Data Link Communications Initiation Capability) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

sikre, at alle luftfartøjer, som vedkommende opererer, har kapacitet til at operere følgende datalink-tjenester:

i)

Datalink-kommunikationinitieringskapacitet (Data Link Communications Initiation Capability)

| ii) | Flyvekontrollens (ATC's) kommunikationsstyringstjeneste (Air Traffic Control (ATC) Communications Management service) |
| --- | --- |

ii)

Flyvekontrollens (ATC's) kommunikationsstyringstjeneste (Air Traffic Control (ATC) Communications Management service)

| iii) | ATC-klarerings- og informationstjeneste (ATC Clearances and Information) |
| --- | --- |

iii)

ATC-klarerings- og informationstjeneste (ATC Clearances and Information)

| iv) | ATC-mikrofonkontroltjeneste (ATC Microphone Check) |
| --- | --- |

iv)

ATC-mikrofonkontroltjeneste (ATC Microphone Check)

| b) | træffe passende foranstaltninger for at sikre, at data kan udveksles mellem luftfartøjet med datalink-kapacitet og alle flyvekontrollens enheder, som kan komme i betragtning til at kontrollere flyvninger, de opererer under behørig hensyntagen til eventuelle begrænsninger i dækningen som følge af den anvendte kommunikationsteknologi. |
| --- | --- |

b)

træffe passende foranstaltninger for at sikre, at data kan udveksles mellem luftfartøjet med datalink-kapacitet og alle flyvekontrollens enheder, som kan komme i betragtning til at kontrollere flyvninger, de opererer under behørig hensyntagen til eventuelle begrænsninger i dækningen som følge af den anvendte kommunikationsteknologi.

| 2. | Punkt 1 finder ikke anvendelse på:






  a) | luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 1. januar 1995 |
| --- | --- | --- |

2.

a)

luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 1. januar 1995

| b) | luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 1. januar 2018, og før denne dato er udstyret med datalink-udstyr, der sikrer interoperabilitet mellem lufttrafiktjenesteapplikationer via luft til jord-nettet i meddelelses- og rapporteringssystemet til luftfartøjskommunikation (Aircraft Communications Addressing and Reporting System — ACARS), der primært anvendes, når radarovervågning ikke er praktisk mulig |
| --- | --- |

b)

luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 1. januar 2018, og før denne dato er udstyret med datalink-udstyr, der sikrer interoperabilitet mellem lufttrafiktjenesteapplikationer via luft til jord-nettet i meddelelses- og rapporteringssystemet til luftfartøjskommunikation (Aircraft Communications Addressing and Reporting System — ACARS), der primært anvendes, når radarovervågning ikke er praktisk mulig

| c) | luftfartøjer, som er certificeret til højst 19 passagerer, med en certificeret maksimal startmasse på højst 45 359 kg (100 000 pund), hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 5. februar 2020 |
| --- | --- |

c)

luftfartøjer, som er certificeret til højst 19 passagerer, med en certificeret maksimal startmasse på højst 45 359 kg (100 000 pund), hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 5. februar 2020

| d) | luftfartøjer, som flyver med henblik på afprøvning, levering eller vedligeholdelse, eller som er udstyret med datalink-komponenter, der midlertidigt er ude af drift, og flyver på de betingelser, som fastlægges i den gældende minimumsudstyrsliste |
| --- | --- |

d)

luftfartøjer, som flyver med henblik på afprøvning, levering eller vedligeholdelse, eller som er udstyret med datalink-komponenter, der midlertidigt er ude af drift, og flyver på de betingelser, som fastlægges i den gældende minimumsudstyrsliste

| e) | kombinationer af de luftfartøjstyper og -modeller, der er anført i tillæg I |
| --- | --- |

e)

kombinationer af de luftfartøjstyper og -modeller, der er anført i tillæg I

| f) | kombinationer af luftfartøjstyper og -modeller, der er anført i tillæg II, og hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 5. februar 2020. |
| --- | --- |

f)

kombinationer af luftfartøjstyper og -modeller, der er anført i tillæg II, og hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 5. februar 2020.

AUR.COM.2010   Driftsprocedurer og uddannelse i forbindelse med DLS

Luftfartøjsoperatørerne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre:

| a) | at driftsprocedurerne er i overensstemmelse med dette afsnit og afspejles i driftshåndbøgerne, og |
| --- | --- |

a)

at driftsprocedurerne er i overensstemmelse med dette afsnit og afspejles i driftshåndbøgerne, og

| b) | at det personale, der betjener datalink-udstyret, på behørig vis oplyses om dette afsnit og har modtaget tilstrækkelig uddannelse i deres jobfunktioner. |
| --- | --- |

b)

at det personale, der betjener datalink-udstyret, på behørig vis oplyses om dette afsnit og har modtaget tilstrækkelig uddannelse i deres jobfunktioner.

AFSNIT 2 —   TALEKANALADSKILLELSE

AUR.COM.3001   Anvendelsesområde

Dette afsnit finder kun anvendelse på flyvninger, der gennemføres som almen lufttrafik inden for det fælles europæiske luftrum, som er en del af ICAO EUR-regionen, og hvor der leveres luft til jord- og jord til jord-radiokommunikationstjenester i frekvensbåndet 117,975-137 MHz. Canarias FIR/UIR (De Kanariske Øers flyveinformationsregion/øvre flyveinformationsregion) er ikke omfattet af anvendelsesområdet.

AUR.COM.3005   Krav til luftfartøjsudstyr

| (1) | Luftfartøjsoperatører skal sikre, at alt talekommunikationsudstyr, der tages i brug efter den 17. november 2013, kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz og kan indstilles på kanaler med en kanaladskillelse på 25 kHz. |
| --- | --- |

(1)

Luftfartøjsoperatører skal sikre, at alt talekommunikationsudstyr, der tages i brug efter den 17. november 2013, kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz og kan indstilles på kanaler med en kanaladskillelse på 25 kHz.

| (2) | De undtagelser fra forpligtelsen til at operere et luftfartøj, hvor det påkrævede radioudstyr kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz i tilfælde med begrænset påvirkning af nettet, som medlemsstaterne har indrømmet i henhold til artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012, og som blev meddelt Kommissionen, forbliver gyldige. |
| --- | --- |

(2)

De undtagelser fra forpligtelsen til at operere et luftfartøj, hvor det påkrævede radioudstyr kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz i tilfælde med begrænset påvirkning af nettet, som medlemsstaterne har indrømmet i henhold til artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012, og som blev meddelt Kommissionen, forbliver gyldige.

---

Tillæg I

Undtagelser omhandlet i AUR.COM.2005, punkt 2, litra e)

| Luftfartøjstype/-serie/-model | Fabrikant | ICAO-typekode |
| --- | --- | --- |
| AN-12 (alle) | Antonov | AN12 |
| AN-124 100 | Antonov | A124 |
| IL-76 (alle) | Ilyushin | IL76 |
| A300 (alle) | Airbus | A30B
  A306
  A3ST |
| A310 (alle) | Airbus | A310 |
| A319/A320/A321 med et første luftdygtighedsbevis, der er udstedt mellem den 1. januar 1995 og den 5. juli 1999, begge dage inklusive | Airbus | A319
  A320
  A321 |
| A340 (alle) | Airbus | A342
  A343
  A345
  A346 |
| A318-112 | Airbus | A318 |
| AVROLINER (RJ-100) | AVRO | RJ1H |
| AVROLINER (RJ-85) | AVRO | RJ85 |
| BA146-301 | British Aerospace | B463 |
| B717-200 | Boeing | B712 |
| B737-300 | Boeing | B733 |
| B737-400 | Boeing | B734 |
| B737-500 | Boeing | B735 |
| B747-400 | Boeing | B744 |
| B757-200 | Boeing | B752 |
| B757-300 | Boeing | B753 |
| B767-200 | Boeing | B762 |
| B767-300 | Boeing | B763 |
| B767-400 | Boeing | B764 |
| MD-82 | Boeing | MD82 |
| MD-83 | Boeing | MD83 |
| MD-11 (alle) | Boeing | MD11 |
| CL-600-2B19 (CRJ100/200/440) | Bombardier | CRJ1/CRJ2 |
| Dornier 328-100 | Dornier | D328 |
| Dornier 328-300 | Dornier | J328 |
| Fokker 70 | Fokker | F70 |
| Fokker 100 | Fokker | F100 |
| King Air-serien (90/100/200/300) | Beechcraft | BE9L
  BE20
  B350 |
| Hercules L-382-G-44K-30 | Lockheed | C130 |
| SAAB 2000/SAAB SF2000 | SAAB | SB20 |

Luftfartøjstype/-serie/-model

Fabrikant

ICAO-typekode

AN-12 (alle)

Antonov

AN12

AN-124 100

Antonov

A124

IL-76 (alle)

Ilyushin

IL76

A300 (alle)

Airbus

A30B

A306

A3ST

A310 (alle)

Airbus

A310

A319/A320/A321 med et første luftdygtighedsbevis, der er udstedt mellem den 1. januar 1995 og den 5. juli 1999, begge dage inklusive

Airbus

A319

A320

A321

A340 (alle)

Airbus

A342

A343

A345

A346

A318-112

Airbus

A318

AVROLINER (RJ-100)

AVRO

RJ1H

AVROLINER (RJ-85)

AVRO

RJ85

BA146-301

British Aerospace

B463

B717-200

Boeing

B712

B737-300

Boeing

B733

B737-400

Boeing

B734

B737-500

Boeing

B735

B747-400

Boeing

B744

B757-200

Boeing

B752

B757-300

Boeing

B753

B767-200

Boeing

B762

B767-300

Boeing

B763

B767-400

Boeing

B764

MD-82

Boeing

MD82

MD-83

Boeing

MD83

MD-11 (alle)

Boeing

MD11

CL-600-2B19 (CRJ100/200/440)

Bombardier

CRJ1/CRJ2

Dornier 328-100

Dornier

D328

Dornier 328-300

Dornier

J328

Fokker 70

Fokker

F70

Fokker 100

Fokker

F100

King Air-serien (90/100/200/300)

Beechcraft

BE9L

BE20

B350

Hercules L-382-G-44K-30

Lockheed

C130

SAAB 2000/SAAB SF2000

SAAB

SB20

---

Tillæg II

Fritagelser omhandlet i AUR.COM.2005, punkt 2, litra f)

| Luftfartøjstype/-serie/-model | Fabrikant | ICAO-typekode |
| --- | --- | --- |
| A330-serien (200/300) | Airbus | A332/A333 |
| Global Express/5000
  BD-700-1A10/1A11 | Bombardier | GLEX/GL5T |
| CL-600-2C10 (CRJ-700) | Bombardier | CRJ7 |
| C525C, CJ4 | Cessna | C25C |
| C560XL (Citation XLS+) | Cessna | C56X |
| Falcon 2000 (alle) | Dassault | F2TH |
| Falcon 900 (alle) | Dassault | F900 |
| EMB-500 (Phenom 100) | Embraer | E50P |
| EMB-505 (Phenom 300) | Embraer | E55P |
| EMB-135BJ (Legacy 600) | Embraer | E35L |
| EMB-135EJ (Legacy 650) | Embraer | E35L |
| EMB-145 (135/140/145) | Embraer | E135
  E145, E45X |
| PC-12 | Pilatus | PC12 |

Luftfartøjstype/-serie/-model

Fabrikant

ICAO-typekode

A330-serien (200/300)

Airbus

A332/A333

Global Express/5000

BD-700-1A10/1A11

Bombardier

GLEX/GL5T

CL-600-2C10 (CRJ-700)

Bombardier

CRJ7

C525C, CJ4

Cessna

C25C

C560XL (Citation XLS+)

Cessna

C56X

Falcon 2000 (alle)

Dassault

F2TH

Falcon 900 (alle)

Dassault

F900

EMB-500 (Phenom 100)

Embraer

E50P

EMB-505 (Phenom 300)

Embraer

E55P

EMB-135BJ (Legacy 600)

Embraer

E35L

EMB-135EJ (Legacy 650)

Embraer

E35L

EMB-145 (135/140/145)

Embraer

E135

E145, E45X

PC-12

Pilatus

PC12

---

BILAG II

Overvågning

(Del-SUR)

AUR.SUR.1001   Genstand

I denne del fastsættes kravene til luftfartøjsudstyr og driftsregler for udnyttelse af luftrummet, der omfatter de gældende krav til overvågning.

AFSNIT 1 —   KOOPERATIV POSITIONSOVERVÅGNING

AUR.SUR.2001   Anvendelsesområde

| 1) | Dette afsnit finder kun anvendelse på flyvninger, der gennemføres som almen lufttrafik i overensstemmelse med instrumentflyvereglerne inden for det fælles europæiske luftrum, som er en del af Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) EUR-region. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Uanset punkt 1) finder AUR.SUR.2015 anvendelse på alle flyvninger, der gennemføres som almen lufttrafik. |
| --- | --- |

2)

AUR.SUR.2005   Krav til luftfartøjsudstyr

| 1. | Luftfartøjsoperatører skal sikre, at:






  a) | luftfartøjer er udstyret med fungerende transpondere til sekundær overvågningsradar (SSR-transpondere), som opfylder følgende betingelser:






  i) | de har kapacitet til luftbåren grundlæggende overvågning i funktionstilstand S (Mode S Elementary Surveillance — ELS) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

luftfartøjer er udstyret med fungerende transpondere til sekundær overvågningsradar (SSR-transpondere), som opfylder følgende betingelser:

i)

de har kapacitet til luftbåren grundlæggende overvågning i funktionstilstand S (Mode S Elementary Surveillance — ELS)

| ii) | de har den fornødne funktionskontinuitet til ikke at udgøre en operationel risiko |
| --- | --- |

ii)

de har den fornødne funktionskontinuitet til ikke at udgøre en operationel risiko

| b) | luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt den 7. juni 1995 eller senere, er udstyret med funktionsdygtige SSR-transpondere, der opfylder følgende betingelser:






  i) | de har kapacitet til automatisk positionsovervågning over radio (Automatic Dependent Surveillance-Broadcast (ADS-B) Out) ved hjælp af 1 090 MHz Extended Squitter (ES) i tillæg til de kapaciteter, der er omhandlet i litra a), nr. i) |
| --- | --- | --- |

b)

luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt den 7. juni 1995 eller senere, er udstyret med funktionsdygtige SSR-transpondere, der opfylder følgende betingelser:

i)

de har kapacitet til automatisk positionsovervågning over radio (Automatic Dependent Surveillance-Broadcast (ADS-B) Out) ved hjælp af 1 090 MHz Extended Squitter (ES) i tillæg til de kapaciteter, der er omhandlet i litra a), nr. i)

| ii) | de har den fornødne funktionskontinuitet til ikke at udgøre en operationel risiko |
| --- | --- |

ii)

de har den fornødne funktionskontinuitet til ikke at udgøre en operationel risiko

| c) | fastvingede luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt den 7. juni 1995 eller senere, er udstyret med funktionsdygtige SSR-transpondere, der opfylder følgende betingelser:






  i) | de har kapacitet til luftbåren øget vågning i funktionstilstand S (Mode S Enhanced Surveillance — EHS) i tillæg til de kapaciteter, der er omhandlet i litra a), nr. i), og litra b), nr. i) |
| --- | --- | --- |

c)

fastvingede luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt den 7. juni 1995 eller senere, er udstyret med funktionsdygtige SSR-transpondere, der opfylder følgende betingelser:

i)

de har kapacitet til luftbåren øget vågning i funktionstilstand S (Mode S Enhanced Surveillance — EHS) i tillæg til de kapaciteter, der er omhandlet i litra a), nr. i), og litra b), nr. i)

| ii) | de har den fornødne funktionskontinuitet til ikke at udgøre en operationel risiko. |
| --- | --- |

ii)

de har den fornødne funktionskontinuitet til ikke at udgøre en operationel risiko.

| 2. | Punkt 1, litra b) og c), finder ikke anvendelse på luftfartøjer, der tilhører en af følgende kategorier:






  a) | luftfartøjer, der flyves med vedligeholdelse for øje |
| --- | --- | --- |

2.

a)

luftfartøjer, der flyves med vedligeholdelse for øje

| b) | luftfartøjer, der flyves med eksport for øje |
| --- | --- |

b)

luftfartøjer, der flyves med eksport for øje

| c) | luftfartøjer, hvis operation ophører senest den 31. oktober 2025. |
| --- | --- |

c)

luftfartøjer, hvis operation ophører senest den 31. oktober 2025.

| 3. | Operatører af luftfartøjer, hvis første individuelle luftdygtighedsbevis er udstedt før den 7. december 2020, skal opfylde kravene i punkt 1, litra b) og c), på følgende betingelser:






  a) | de har inden den 7. december 2020 udarbejdet et eftermonteringsprogram, hvori der påvises overensstemmelse med punkt 1, litra b) og c) |
| --- | --- | --- |

3.

a)

de har inden den 7. december 2020 udarbejdet et eftermonteringsprogram, hvori der påvises overensstemmelse med punkt 1, litra b) og c)

| b) | disse luftfartøjer har ikke modtaget EU-midler med henblik på at bringe luftfartøjerne i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i punkt 1, litra b) og c). |
| --- | --- |

b)

disse luftfartøjer har ikke modtaget EU-midler med henblik på at bringe luftfartøjerne i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i punkt 1, litra b) og c).

| 4. | Luftfartøjsoperatørerne skal sikre, at luftfartøjer, der er udstyret i overensstemmelse med punkt 1, 2 og 3, og som har en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller som har en maksimal egenfart i marchhøjde på over 250 knob, opererer med antennediversitet. |
| --- | --- |

4.

AUR.SUR.2010   Ikkefungerende transponder

Luftfartøjer, hvis transponderkapacitet midlertidigt ikke fungerer som angivet i AUR.SUR.2005, punkt 1, litra b) og c), må luftfartøjsoperatørerne operere i højst 3 på hinanden følgende dage.

AUR.SUR.2015   Transponder med ICAO's 24-bit luftfartøjsadresse

Luftfartøjsoperatørerne skal sikre, at enhver transponder i funktionstilstand S om bord på de luftfartøjer, de opererer, benytter en af ICAO's 24-bit luftfartøjsadresser, som svarer til det registreringsnummer, der er tildelt af den medlemsstat, i hvilken luftfartøjet er registreret.

AUR.SUR.2020   Driftsprocedurer og uddannelse i forbindelse med overvågning

Luftfartøjsoperatørerne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre:

| a) | at driftsprocedurerne er i overensstemmelse med dette afsnit og afspejles i driftshåndbøgerne, og |
| --- | --- |

a)

at driftsprocedurerne er i overensstemmelse med dette afsnit og afspejles i driftshåndbøgerne, og

| b) | at det personale, der betjener overvågningsudstyret, på behørig vis oplyses om dette afsnit og har modtaget tilstrækkelig uddannelse i deres jobfunktioner. |
| --- | --- |

b)

at det personale, der betjener overvågningsudstyret, på behørig vis oplyses om dette afsnit og har modtaget tilstrækkelig uddannelse i deres jobfunktioner.

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1771

af 12. september 2023

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 for så vidt angår lufttrafikstyrings- og luftfartstjenestesystemer og -komponenter og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1032/2006, (EF) nr. 633/2007 og (EF) nr. 262/2009

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (1), særlig artikel 43, stk. 1, litra a), e) og f), artikel 44, stk. 1, litra a), og artikel 62, stk. 15, litra a) og c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 140, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1139 skal gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 (2), tilpasses bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1139 senest den 12. september 2023. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 140, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1139 skal gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 (2), tilpasses bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1139 senest den 12. september 2023.

| (2) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 (3) fastsættes fælles krav til udøvelse af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenester (»ATM/ANS«) og andre lufttrafikstyringsnetfunktioner (»ATM-netfunktioner«) for den almene lufttrafik og tilsynet med disse udøvere. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 (3) fastsættes fælles krav til udøvelse af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenester (»ATM/ANS«) og andre lufttrafikstyringsnetfunktioner (»ATM-netfunktioner«) for den almene lufttrafik og tilsynet med disse udøvere.

| (3) | I henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (4) er ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter (»ATM/ANS-udstyr«) omfattet af krav om certificering eller erklæringer fra organisationer, der er involveret i konstruktion og fremstilling af ATM/ANS-udstyr. For at sikre passende montering, afprøvning på stedet og sikker ibrugtagning af sådant udstyr samt tilsynet hermed bør gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 ændres, så den omfatter de nødvendige krav, der gælder for ATM/ANS-udøvere og de relevante kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (4) er ATM/ANS-systemer og ATM/ANS-komponenter (»ATM/ANS-udstyr«) omfattet af krav om certificering eller erklæringer fra organisationer, der er involveret i konstruktion og fremstilling af ATM/ANS-udstyr. For at sikre passende montering, afprøvning på stedet og sikker ibrugtagning af sådant udstyr samt tilsynet hermed bør gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 ændres, så den omfatter de nødvendige krav, der gælder for ATM/ANS-udøvere og de relevante kompetente myndigheder.

| (4) | For at sikre sammenhængen i kravene til anvendelse af ATM/ANS-udstyr bør ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 baseres på de relevante gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget på grundlag af den ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 med de nødvendige tilpasninger. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre sammenhængen i kravene til anvendelse af ATM/ANS-udstyr bør ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 baseres på de relevante gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget på grundlag af den ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 med de nødvendige tilpasninger.

| (5) | Navnlig fastsættes der i Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 (5) krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder, I Kommissionens forordning (EF) nr. 633/2007 (6) fastsættes der krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder, og i Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2009 (7) fastsættes der krav for den koordinerede tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S i det fælles europæiske luftrum (SES). Disse krav bør afspejles i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373. |
| --- | --- |

(5)

Navnlig fastsættes der i Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 (5) krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder, I Kommissionens forordning (EF) nr. 633/2007 (6) fastsættes der krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder, og i Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2009 (7) fastsættes der krav for den koordinerede tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S i det fælles europæiske luftrum (SES). Disse krav bør afspejles i gennemførelsesforordning (EU) 2017/373.

| (6) | De krav vedrørende luft til jord-kommunikation med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 (8), finder ikke anvendelse på tjenester, der hverken udøves i det fælles europæiske luftrum uden for Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) europæiske region (EUR) som defineret i ICAO's europæiske (EUR) »air navigation plan«, bind I, (dok. 7754) eller i Canarias FIR/UIR (De Kanariske Øers flyveinformationsregion/øvre flyveinformationsregion), fordi deres lokale forhold ikke i tilstrækkelig grad gjorde kravene nødvendige. Denne forordning bør omfatte samme anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(6)

De krav vedrørende luft til jord-kommunikation med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 (8), finder ikke anvendelse på tjenester, der hverken udøves i det fælles europæiske luftrum uden for Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) europæiske region (EUR) som defineret i ICAO's europæiske (EUR) »air navigation plan«, bind I, (dok. 7754) eller i Canarias FIR/UIR (De Kanariske Øers flyveinformationsregion/øvre flyveinformationsregion), fordi deres lokale forhold ikke i tilstrækkelig grad gjorde kravene nødvendige. Denne forordning bør omfatte samme anvendelsesområde.

| (7) | Artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 indeholder bestemmelser om undtagelser fra forpligtelsen til at omlægge alle frekvenstildelinger til en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Denne forordning bør ikke ændre de eksisterende undtagelser. |
| --- | --- |

(7)

Artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 indeholder bestemmelser om undtagelser fra forpligtelsen til at omlægge alle frekvenstildelinger til en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Denne forordning bør ikke ændre de eksisterende undtagelser.

| (8) | Kravene vedrørende tildeling af interrogator-koder i funktionstilstand S (»Mode S«), der er fastsat i forordning (EF) nr. 262/2009, finder ikke anvendelse på tjenester, der udøves i det fælles europæiske luftrum uden for ICAO's EUR-region på grund af deres lokale lave trafikvolumen og geografiske situation med luftrum, der kun grænser op til luftrum henhørende under et tredjelands ATM/ANS-udøveres ansvar, hvilket berettiger forskellige lokale koordineringsordninger med omkringliggende tredjelande. Denne forordning bør omfatte samme anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(8)

Kravene vedrørende tildeling af interrogator-koder i funktionstilstand S (»Mode S«), der er fastsat i forordning (EF) nr. 262/2009, finder ikke anvendelse på tjenester, der udøves i det fælles europæiske luftrum uden for ICAO's EUR-region på grund af deres lokale lave trafikvolumen og geografiske situation med luftrum, der kun grænser op til luftrum henhørende under et tredjelands ATM/ANS-udøveres ansvar, hvilket berettiger forskellige lokale koordineringsordninger med omkringliggende tredjelande. Denne forordning bør omfatte samme anvendelsesområde.

| (9) | Gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 bør derfor ændres, og forordning (EF) nr. 1032/2006, (EF) nr. 633/2007 og (EF) nr. 262/2009 bør ophæves. |
| --- | --- |

(9)

Gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 bør derfor ændres, og forordning (EF) nr. 1032/2006, (EF) nr. 633/2007 og (EF) nr. 262/2009 bør ophæves.

| (10) | Ved udarbejdelsen af kravene i denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af ATM-masterplanen og dens afsnit om kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet. |
| --- | --- |

(10)

Ved udarbejdelsen af kravene i denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af ATM-masterplanen og dens afsnit om kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet.

| (11) | Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur foreslog i sin udtalelse nr. 1/2023 (9) foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(11)

Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur foreslog i sin udtalelse nr. 1/2023 (9) foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 127 i forordning (EU) 2018/1139 — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 127 i forordning (EU) 2018/1139 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/373

I gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Nr. 3) affattes således:






  »3) | »netadministrator«: det organ, der varetager de opgaver, som er nødvendige for at udføre de funktioner, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004«. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Nr. 3) affattes således:

»3)

»netadministrator«: det organ, der varetager de opgaver, som er nødvendige for at udføre de funktioner, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004«.

| b) | Følgende indsættes som nr. 9), 10), 11), 12) og 13):






  »9) | »interrogator i funktionstilstand S«: system bestående af antenner og elektronik, der giver mulighed for at kontakte det enkelte luftfartøj i funktionstilstand S (»Mode Select« eller »Mode S«) |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som nr. 9), 10), 11), 12) og 13):

»9)

»interrogator i funktionstilstand S«: system bestående af antenner og elektronik, der giver mulighed for at kontakte det enkelte luftfartøj i funktionstilstand S (»Mode Select« eller »Mode S«)

| 10) | »relevant interrogator i funktionstilstand S«: en interrogator i funktionstilstand S, hvor mindst én af følgende betingelser er opfyldt:






  a) | interrogatoren er som minimum delvis afhængig af generelle forespørgsler i funktionstilstand S og svar på målregistrering i funktionstilstand S |
| --- | --- | --- |

10)

»relevant interrogator i funktionstilstand S«: en interrogator i funktionstilstand S, hvor mindst én af følgende betingelser er opfyldt:

a)

interrogatoren er som minimum delvis afhængig af generelle forespørgsler i funktionstilstand S og svar på målregistrering i funktionstilstand S

| b) | interrogatoren spærrer for registrerede mål i funktionstilstand S ved generelle forespørgsler i funktionstilstand S, enten permanent eller midlertidigt, i dele af eller hele dækningsområdet, eller |
| --- | --- |

b)

interrogatoren spærrer for registrerede mål i funktionstilstand S ved generelle forespørgsler i funktionstilstand S, enten permanent eller midlertidigt, i dele af eller hele dækningsområdet, eller

| c) | interrogatoren anvender kommunikationsprotokoller med flere områder til datalink-applikationer |
| --- | --- |

c)

interrogatoren anvender kommunikationsprotokoller med flere områder til datalink-applikationer

| 11) | »funktionstilstand S-operatør«: person, organisation eller virksomhed, der driver eller tilbyder at drive en interrogator i funktionstilstand S, herunder:






  a) | udøvere af overvågningstjenester |
| --- | --- | --- |

11)

»funktionstilstand S-operatør«: person, organisation eller virksomhed, der driver eller tilbyder at drive en interrogator i funktionstilstand S, herunder:

a)

udøvere af overvågningstjenester

| b) | producenter af interrogatorer i funktionstilstand S |
| --- | --- |

b)

producenter af interrogatorer i funktionstilstand S

| c) | flyvepladsoperatører |
| --- | --- |

c)

flyvepladsoperatører

| d) | forskningsinstitutioner |
| --- | --- |

d)

forskningsinstitutioner

| e) | andre enheder med tilladelse til at drive en interrogator i funktionstilstand S |
| --- | --- |

e)

andre enheder med tilladelse til at drive en interrogator i funktionstilstand S

| 12) | »skadelig interferens«: interferens, der forhindrer opfyldelsen af performancekravene |
| --- | --- |

12)

»skadelig interferens«: interferens, der forhindrer opfyldelsen af performancekravene

| 13) | »tildelingsplan for interrogator-koder«: den senest godkendte fuldstændige fortegnelse over tildelinger af interrogator-koder.« |
| --- | --- |

13)

»tildelingsplan for interrogator-koder«: den senest godkendte fuldstændige fortegnelse over tildelinger af interrogator-koder.«

| 2) | I artikel 3 indsættes som stk. 6a:

  »6a.   Medlemsstaterne sikrer, at anvendelsen af jordbaserede sendere på deres område ikke frembringer skadelig interferens hos andre overvågningssystemer.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 3 indsættes som stk. 6a:

»6a.   Medlemsstaterne sikrer, at anvendelsen af jordbaserede sendere på deres område ikke frembringer skadelig interferens hos andre overvågningssystemer.«

| 3) | Følgende indsættes som artikel 3e og 3f:

  »Artikel 3e
  Tildeling af interrogator-koder i funktionstilstand S

  1.   Medlemsstaterne sikrer, at ændringer af tildelingen af interrogator-koder, der skyldes en ajourføring af tildelingsplanen for interrogator-koder, videreformidles til de relevante funktionstilstand S-operatører, som hører under deres myndighedsområde, senest 14 kalenderdage fra modtagelsen af den ajourførte tildelingsplan for interrogator-koder.


  2.   Medlemsstaterne stiller mindst hver sjette måned gennem tildelingssystemet for interrogator-koder en ajourført oversigt over tildelingen af interrogator-koder og de relevante funktionstilstand S-interrogatorers brug af disse inden for deres ansvarsområde til rådighed for de øvrige medlemsstater.


  3.   Når der forekommer overlapninger mellem dækningen for en interrogator i funktionstilstand S, der befinder sig inden for en medlemsstats ansvarsområde, og dækningen for en interrogator i funktionstilstand S, der befinder sig inden for et tredjelands ansvarsområde, skal den pågældende medlemsstat:






  a) | sørge for, at tredjelandet underrettes om de sikkerhedskrav, der er gældende for tildeling og brug af interrogator-koder |
| --- | --- | --- |

3)

Følgende indsættes som artikel 3e og 3f:

»Artikel 3e

Tildeling af interrogator-koder i funktionstilstand S

1.   Medlemsstaterne sikrer, at ændringer af tildelingen af interrogator-koder, der skyldes en ajourføring af tildelingsplanen for interrogator-koder, videreformidles til de relevante funktionstilstand S-operatører, som hører under deres myndighedsområde, senest 14 kalenderdage fra modtagelsen af den ajourførte tildelingsplan for interrogator-koder.

2.   Medlemsstaterne stiller mindst hver sjette måned gennem tildelingssystemet for interrogator-koder en ajourført oversigt over tildelingen af interrogator-koder og de relevante funktionstilstand S-interrogatorers brug af disse inden for deres ansvarsområde til rådighed for de øvrige medlemsstater.

3.   Når der forekommer overlapninger mellem dækningen for en interrogator i funktionstilstand S, der befinder sig inden for en medlemsstats ansvarsområde, og dækningen for en interrogator i funktionstilstand S, der befinder sig inden for et tredjelands ansvarsområde, skal den pågældende medlemsstat:

a)

sørge for, at tredjelandet underrettes om de sikkerhedskrav, der er gældende for tildeling og brug af interrogator-koder

| b) | træffe de nødvendige foranstaltninger for at koordinere brugen af interrogator-koder med det pågældende tredjeland. |
| --- | --- |

b)

træffe de nødvendige foranstaltninger for at koordinere brugen af interrogator-koder med det pågældende tredjeland.

4.   Hver medlemsstat underretter lufttrafiktjenesteudøverne inden for sit retsområde om interrogatorer i funktionstilstand S, der opererer under et tredjelands ansvar, med hvilket tildelingen af interrogator-koder ikke er koordineret.

5.   Medlemsstaterne kontrollerer gyldigheden af ansøgninger om interrogator-koder fra funktionstilstand S-operatører, inden interrogator-koderne stilles til rådighed med henblik på koordinering via tildelingssystemet for interrogator-koder, jf. punkt 15 i bilag IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/123 (*1).

6.   Medlemsstaterne sikrer, at andre funktionstilstand S-operatører end udøvere af overvågningstjenester overholder punkt CNS.TR.205 i bilag VIII.

7.   Kravene i stk. 1-6 finder ikke anvendelse i den del af det fælles europæiske luftrum, der ikke er en del af Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) europæiske region (EUR-regionen).

Artikel 3f

Udnyttelse af det fælles europæiske luftrum

1.   Med henblik på frekvensbeskyttelse sikrer medlemsstaterne, at transpondere til sekundære overvågningsradarer (SSR-transpondere) om bord på luftfartøjer, der overflyver en medlemsstat, ikke udsættes for unødvendige SSR-forespørgsler fra jordbaserede »surveillance interrogators« (SI), som enten afkræver svar, eller som — om end de ikke kræver svar — er tilstrækkeligt kraftige til at overskride SSR-transponderens modtagerdels laveste grænseværdi. I tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne om hvilke foranstaltninger, der er nødvendige, forelægger de berørte medlemsstater spørgsmålet for Kommissionen.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at alle talefrekvenstildelinger omlægges til en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Kravene om omlægning gælder ikke for tildelinger af frekvenser:

| a) | som vil bevare deres kanaladskillelse på 25 kHz for følgende frekvenser:






  1) | den aeronautiske nødfrekvens (121,5 MHz) |
| --- | --- | --- |

a)

som vil bevare deres kanaladskillelse på 25 kHz for følgende frekvenser:

1)

den aeronautiske nødfrekvens (121,5 MHz)

| 2) | den aeronautiske hjælpefrekvens for eftersøgnings- og redningsoperationer (123,1 MHz) |
| --- | --- |

2)

den aeronautiske hjælpefrekvens for eftersøgnings- og redningsoperationer (123,1 MHz)

| 3) | de VHF digital link-frekvenser (VDL-frekvenser), der er tildelt til brug i det fælles europæiske luftrum |
| --- | --- |

3)

de VHF digital link-frekvenser (VDL-frekvenser), der er tildelt til brug i det fælles europæiske luftrum

| 4) | frekvenserne for meddelelses- og rapporteringssystemet til luftfartøjskommunikation (Aircraft Communications Addressing and Reporting System — ACARS) (131,525 131,725 MHz og 131,825 MHz) |
| --- | --- |

4)

frekvenserne for meddelelses- og rapporteringssystemet til luftfartøjskommunikation (Aircraft Communications Addressing and Reporting System — ACARS) (131,525 131,725 MHz og 131,825 MHz)

| b) | hvor en forskudt bærebølge benyttes inden for en kanaladskillelse på 25 kHz. |
| --- | --- |

b)

hvor en forskudt bærebølge benyttes inden for en kanaladskillelse på 25 kHz.

3.   Kravene i stk. 2 finder hverken anvendelse i den del af det fælles europæiske luftrum, der ikke er en del af ICAO's EUR-region, eller i Canarias FIR/UIR (De Kanariske Øers flyveinformationsregion/øvre flyveinformationsregion).

4.   De undtagelser fra forpligtelsen til at sikre, at alle frekvenstildelinger omlægges til en kanaladskillelse på 8,33 kHz i tilfælde med begrænset påvirkning af nettet, som medlemsstaterne har indrømmet i henhold til artikel 14, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012, og som blev meddelt Kommissionen, forbliver gyldige.

5.   Medlemsstaterne udarbejder og offentliggør i de nationale luftfartsinformationspublikationer, hvor det er relevant, procedurerne for håndtering af luftfartøjer, som ikke er udstyret med:

| a) | Mode-S-transpondere til sekundære overvågningsradarer |
| --- | --- |

a)

Mode-S-transpondere til sekundære overvågningsradarer

| b) | radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. |
| --- | --- |

b)

radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.

(*1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/123 af 24. januar 2019 om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 (EUT L 28 af 31.1.2019, s. 1).«
  "

*1

| 4) | Bilag I, II, III, IV, VIII, IX, X og XII ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

4)

Bilag I, II, III, IV, VIII, IX, X og XII ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1032/2006, (EF) nr. 633/2007 og (EF) nr. 262/2009 ophæves.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 af 1. marts 2017 om fastsættelse af fælles krav til udøvere af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenester og andre lufttrafikstyringsnetfunktioner og tilsynet med disse udøvere, om ophævelse af forordning (EF) nr. 482/2008, gennemførelsesforordning (EU) nr. 1034/2011, (EU) nr. 1035/2011 og (EU) 2016/1377 og om ændring af forordning (EU) nr. 677/2011 (EUT L 62 af 8.3.2017, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om fastsættelse af tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 (se side 19 i denne EUT).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (EUT L 186 af 7.7.2006, s. 27).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 633/2007 af 7. juni 2007 om krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder (EUT L 146 af 8.6.2007, s. 7).

6

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2009 af 30. marts 2009 om fastsættelse af krav for den koordinerede tildeling og brug af Mode S-interrogator-koder i det fælles europæiske luftrum (EUT L 84 af 31.3.2009, s. 20).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 af 16. november 2012 om krav til talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum (EUT L 320 af 17.11.2012, s. 14).

8

(9)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions.

9

---

BILAG

I bilag I, II, III, IV, VIII, IX, X og XII til gennemførelsesforordning (EU) 2017/373 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende punkt 30a) indsættes:






  »30a) | »ATM/ANS-udstyr«: ATM/ANS-komponenter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EU) 2018/1139 og ATM/ANS-systemer som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 7, undtagen luftbårne komponenter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (*1) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

Følgende punkt 30a) indsættes:

»30a)

»ATM/ANS-udstyr«: ATM/ANS-komponenter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EU) 2018/1139 og ATM/ANS-systemer som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 7, undtagen luftbårne komponenter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (*1)

(*1)  Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (EUT L 224 af 21.8.2012, s. 1).«
  "

| b) | Følgende punkt 34a) indsættes:






  »34a) | »grænse«: et vandret eller lodret plan, der afgrænser det luftrum, som ATC-enheden udøver lufttrafiktjenester i«. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende punkt 34a) indsættes:

»34a)

»grænse«: et vandret eller lodret plan, der afgrænser det luftrum, som ATC-enheden udøver lufttrafiktjenester i«.

| c) | Følgende indsættes som punkt 39a) og 39b):






  »39a) | »koordineringsdata«: data, der er relevant for driftspersonalet i forbindelse med processen for anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger og processen for civil-militær koordinering |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 39a) og 39b):

»39a)

»koordineringsdata«: data, der er relevant for driftspersonalet i forbindelse med processen for anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger og processen for civil-militær koordinering

| 39b) | »koordineringspunkt« (COP): et punkt på eller ved siden af den grænse, der anvendes af ATC-enhederne, og som der henvises til i løbet af koordineringsprocesserne«. |
| --- | --- |

39b)

»koordineringspunkt« (COP): et punkt på eller ved siden af den grænse, der anvendes af ATC-enhederne, og som der henvises til i løbet af koordineringsprocesserne«.

| d) | Følgende punkt 40a) indsættes:






  »40a) | »datalink-tjeneste«: et sæt af indbyrdes forbundne trafikstyringstransaktioner, som understøttes af luft til jord-datalink-kommunikation, som har et klart defineret operationelt mål, og som påbegyndes og afsluttes ved en operationel begivenhed«. |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende punkt 40a) indsættes:

»40a)

»datalink-tjeneste«: et sæt af indbyrdes forbundne trafikstyringstransaktioner, som understøttes af luft til jord-datalink-kommunikation, som har et klart defineret operationelt mål, og som påbegyndes og afsluttes ved en operationel begivenhed«.

| e) | Følgende punkt 46a) indsættes:






  »46a) | »interrogator-kode inden for systemet«: alle koder blandt II-koderne og SI-koderne undtagen:






  a) | II-kode 0 |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Følgende punkt 46a) indsættes:

»46a)

»interrogator-kode inden for systemet«: alle koder blandt II-koderne og SI-koderne undtagen:

a)

II-kode 0

| b) | interrogator-kode(r) forbeholdt militære enheder, herunder mellemstatslige organisationer og navnlig forvaltning og tildeling foretaget af Den Nordatlantiske Traktats Organisation«. |
| --- | --- |

b)

interrogator-kode(r) forbeholdt militære enheder, herunder mellemstatslige organisationer og navnlig forvaltning og tildeling foretaget af Den Nordatlantiske Traktats Organisation«.

| f) | Følgende punkt 47a) indsættes:






  »47a) | »estimatdata«: koordineringspunktet, det estimerede tidspunkt og det estimerede flyveniveau for et luftfartøj på koordineringspunktet«. |
| --- | --- | --- |

f)

Følgende punkt 47a) indsættes:

»47a)

»estimatdata«: koordineringspunktet, det estimerede tidspunkt og det estimerede flyveniveau for et luftfartøj på koordineringspunktet«.

| g) | Følgende punkt 62a) indsættes:






  »62a) | »implementeringssekvens«: tidsbegrænset sekvens med gennemførelse af interrogator-kodetildelinger, som funktionstilstand S-operatører skal overholde for at undgå midlertidige interrogator-kodekonflikter«. |
| --- | --- | --- |

g)

Følgende punkt 62a) indsættes:

»62a)

»implementeringssekvens«: tidsbegrænset sekvens med gennemførelse af interrogator-kodetildelinger, som funktionstilstand S-operatører skal overholde for at undgå midlertidige interrogator-kodekonflikter«.

| h) | Følgende punkt 73a) indsættes:






  73a) | »underrettet enhed«: den ATC-enhed, der har modtaget oplysningen«. |
| --- | --- | --- |

h)

Følgende punkt 73a) indsættes:

73a)

»underrettet enhed«: den ATC-enhed, der har modtaget oplysningen«.

| i) | Følgende punkt 81a) indsættes:






  »81a) | »modtagende enhed«: den flyvekontrolenhed, der modtager data«. |
| --- | --- | --- |

i)

Følgende punkt 81a) indsættes:

»81a)

»modtagende enhed«: den flyvekontrolenhed, der modtager data«.

| j) | Punkt 88) affattes således:






  »88) | »flyvesikkerhedsdirektiv«: et dokument, som udstedes eller vedtages af en kompetent myndighed, og som:






  1) | pålægger gennemførelse af foranstaltninger i et funktionssystem eller fastsætter restriktioner for den operationelle brug heraf for at genoprette sikkerheden, når der er bevis for, at flyvesikkerheden ellers kan blive bragt i fare, eller |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Punkt 88) affattes således:

»88)

»flyvesikkerhedsdirektiv«: et dokument, som udstedes eller vedtages af en kompetent myndighed, og som:

1)

pålægger gennemførelse af foranstaltninger i et funktionssystem eller fastsætter restriktioner for den operationelle brug heraf for at genoprette sikkerheden, når der er bevis for, at flyvesikkerheden ellers kan blive bragt i fare, eller

| 2) | pålægger gennemførelse af foranstaltninger vedrørende ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af en erklæring om opfyldelse udstedt i overensstemmelse med artikel 6 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 (*2), med henblik på at afhjælpe et identificeret forhold, som er til hinder for flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden eller begge dele, og genoprette det pågældende ATM/ANS-udstyrs præstationer og interoperabilitet, når der er dokumentation for, at det pågældende udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet ellers kan blive bragt i fare. |
| --- | --- |

2)

pålægger gennemførelse af foranstaltninger vedrørende ATM/ANS-udstyr, der er omfattet af en erklæring om opfyldelse udstedt i overensstemmelse med artikel 6 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 (*2), med henblik på at afhjælpe et identificeret forhold, som er til hinder for flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden eller begge dele, og genoprette det pågældende ATM/ANS-udstyrs præstationer og interoperabilitet, når der er dokumentation for, at det pågældende udstyrs flyvesikkerhed, luftfartssikkerhed, præstationer eller interoperabilitet ellers kan blive bragt i fare.

(*2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 af 14. juli 2023 om fastlæggelse af regler for certificering og erklæring for lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestekomponenter (EUT L 228 af 15.9.2023, s. 1).«
  "

| k) | Følgende indsættes som punkt 107a) og 107b):






  »107a) | »arbejdsposition«: møbler og teknisk udstyr, hvor et medlem af lufttrafiktjenestens personale udfører deres arbejdsopgaver |
| --- | --- | --- |

k)

Følgende indsættes som punkt 107a) og 107b):

»107a)

»arbejdsposition«: møbler og teknisk udstyr, hvor et medlem af lufttrafiktjenestens personale udfører deres arbejdsopgaver

| 107b) | »advarsel«: en melding, der vises på en arbejdsposition, når den automatiserede koordineringsproces er slået fejl«. |
| --- | --- |

107b)

»advarsel«: en melding, der vises på en arbejdsposition, når den automatiserede koordineringsproces er slået fejl«.

| 2) | I bilag II foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt ATM/ANS.AR.A.020, litra a), affattes således:






  »a) | Den kompetente myndighed underretter agenturet uden unødigt ophold i tilfælde af væsentlige problemer med gennemførelsen af de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, eller i forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004, og som finder anvendelse på tjenesteudøvere.« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag II foretages følgende ændringer:

a)

Punkt ATM/ANS.AR.A.020, litra a), affattes således:

»a)

Den kompetente myndighed underretter agenturet uden unødigt ophold i tilfælde af væsentlige problemer med gennemførelsen af de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, eller i forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004, og som finder anvendelse på tjenesteudøvere.«

| b) | Punkt ATM/ANS.AR.A.030 affattes således:

  »
  ATM/ANS.AR.A.030 Flyvesikkerhedsdirektiver







  a) | Den kompetente myndighed udsteder et flyvesikkerhedsdirektiv, når den har konstateret ethvert af følgende forhold:






  1) | et usikkert forhold i et funktionssystem, som kræver en øjeblikkelig indsats |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt ATM/ANS.AR.A.030 affattes således:

»
  ATM/ANS.AR.A.030 Flyvesikkerhedsdirektiver

a)

Den kompetente myndighed udsteder et flyvesikkerhedsdirektiv, når den har konstateret ethvert af følgende forhold:

1)

et usikkert forhold i et funktionssystem, som kræver en øjeblikkelig indsats

| 2) | forhold, som er til hinder for flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden, præstationsevnen eller interoperabiliteten i udstyr, der er genstand for en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768, hvor dette forhold sandsynligvis også eksisterer eller vil fremkomme i andet ATM/ANS-udstyr. |
| --- | --- |

2)

forhold, som er til hinder for flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden, præstationsevnen eller interoperabiliteten i udstyr, der er genstand for en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768, hvor dette forhold sandsynligvis også eksisterer eller vil fremkomme i andet ATM/ANS-udstyr.

| b) | Flyvesikkerhedsdirektivet skal sendes til de berørte ATM/ATM/ANS-udøvere og som minimum indeholde følgende oplysninger:






  1) | angivelse af det usikre forhold |
| --- | --- | --- |

b)

Flyvesikkerhedsdirektivet skal sendes til de berørte ATM/ATM/ANS-udøvere og som minimum indeholde følgende oplysninger:

1)

angivelse af det usikre forhold

| 2) | angivelse af det berørte funktionssystem |
| --- | --- |

2)

angivelse af det berørte funktionssystem

| 3) | de påkrævede foranstaltninger og en begrundelse herfor |
| --- | --- |

3)

de påkrævede foranstaltninger og en begrundelse herfor

| 4) | fristen for at afslutte de krævede foranstaltninger |
| --- | --- |

4)

fristen for at afslutte de krævede foranstaltninger

| 5) | ikrafttrædelsesdatoen. |
| --- | --- |

5)

ikrafttrædelsesdatoen.

| c) | Den kompetente myndighed videresender en kopi af flyvesikkerhedsdirektivet til agenturet og eventuelle øvrige berørte kompetente myndigheder inden en måned fra udstedelsen. |
| --- | --- |

c)

Den kompetente myndighed videresender en kopi af flyvesikkerhedsdirektivet til agenturet og eventuelle øvrige berørte kompetente myndigheder inden en måned fra udstedelsen.

| d) | Den kompetente myndighed verificerer ATM/ANS-udøvernes overholdelse af sikkerhedsdirektiverne og ATM/ANS-udstyrsdirektiverne, alt efter hvad der er relevant.« |
| --- | --- |

d)

Den kompetente myndighed verificerer ATM/ANS-udøvernes overholdelse af sikkerhedsdirektiverne og ATM/ANS-udstyrsdirektiverne, alt efter hvad der er relevant.«

| c) | Punkt ATM/ANS.AR.C.005, litra a), affattes således:






  »a) | Inden for anvendelsesområdet for punkt ATM/ANS.AR.B.001, litra a), nr. 1), fastlægger den kompetente myndighed en proces for at verificere:






  1) | at tjenesteudøverne overholder de gældende krav, der er fastsat i bilag III til XIII, og eventuelle betingelser, der knytter sig til certifikatet, inden dette certifikat udstedes. Certifikatet udstedes i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt ATM/ANS.AR.C.005, litra a), affattes således:

»a)

Inden for anvendelsesområdet for punkt ATM/ANS.AR.B.001, litra a), nr. 1), fastlægger den kompetente myndighed en proces for at verificere:

1)

at tjenesteudøverne overholder de gældende krav, der er fastsat i bilag III til XIII, og eventuelle betingelser, der knytter sig til certifikatet, inden dette certifikat udstedes. Certifikatet udstedes i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag

| 2) | at eventuelle sikkerhedsrelaterede forpligtelser ifølge dokumentet om udpegelse, der er udstedt i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 550/2004, er opfyldt |
| --- | --- |

2)

at eventuelle sikkerhedsrelaterede forpligtelser ifølge dokumentet om udpegelse, der er udstedt i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 550/2004, er opfyldt

| 3) | at de tjenesteudøvere, der er omfattet af myndighedens tilsyn, vedvarende overholder de gældende krav |
| --- | --- |

3)

at de tjenesteudøvere, der er omfattet af myndighedens tilsyn, vedvarende overholder de gældende krav

| 4) | at de målsætninger, gældende krav og andre forhold vedrørende flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden og interoperabiliteten, der er anført i erklæringen om opfyldelse for ATM/ANS-udstyr, de tekniske og præstationsmæssige begrænsninger og forhold, der er identificeret i ATM/ANS-udstyrscertifikater og eller -erklæringer, og de sikkerhedsforanstaltninger, herunder ATM/ANS-udstyrsdirektiver, som agenturet har pålagt i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768, er gennemført |
| --- | --- |

4)

at de målsætninger, gældende krav og andre forhold vedrørende flyvesikkerheden, luftfartssikkerheden og interoperabiliteten, der er anført i erklæringen om opfyldelse for ATM/ANS-udstyr, de tekniske og præstationsmæssige begrænsninger og forhold, der er identificeret i ATM/ANS-udstyrscertifikater og eller -erklæringer, og de sikkerhedsforanstaltninger, herunder ATM/ANS-udstyrsdirektiver, som agenturet har pålagt i overensstemmelse med punkt ATM/ANS.EQMT.AR.A.030 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2023/1768, er gennemført

| 5) | at flyvesikkerhedsdirektiver, korrigerende handlinger og håndhævelsesforanstaltninger er gennemført.« |
| --- | --- |

5)

at flyvesikkerhedsdirektiver, korrigerende handlinger og håndhævelsesforanstaltninger er gennemført.«

| d) | I punkt ATM/ANS.AR.C.050 foretages følgende ændringer:






  i) | Litra c), d) e) og f) affattes således:






  »c) | Den kompetente myndighed udsteder en niveau 1-anmærkning, når der konstateres en alvorlig manglende overensstemmelse med de gældende krav i forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, eller i forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, med ATM/ANS-udøverens procedurer og håndbøger, med vilkår og betingelser for certifikatet, med dokumentet om udpegelse i givet fald eller med indholdet af en erklæring, som indebærer en væsentlig risiko for flyvesikkerheden eller på anden måde giver anledning til tvivl om tjenesteudøverens evne til vedvarende at varetage driften.
  Niveau 1-anmærkninger skal omfatte, men ikke være begrænset til, følgende:






  1) | udsendelse af operationelle procedurer og/eller udøvelse af en tjeneste på en måde, der indebærer en væsentlig risiko for flyvesikkerheden |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

I punkt ATM/ANS.AR.C.050 foretages følgende ændringer:

i)

Litra c), d) e) og f) affattes således:

»c)

Den kompetente myndighed udsteder en niveau 1-anmærkning, når der konstateres en alvorlig manglende overensstemmelse med de gældende krav i forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, eller i forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, med ATM/ANS-udøverens procedurer og håndbøger, med vilkår og betingelser for certifikatet, med dokumentet om udpegelse i givet fald eller med indholdet af en erklæring, som indebærer en væsentlig risiko for flyvesikkerheden eller på anden måde giver anledning til tvivl om tjenesteudøverens evne til vedvarende at varetage driften.

Niveau 1-anmærkninger skal omfatte, men ikke være begrænset til, følgende:

1)

udsendelse af operationelle procedurer og/eller udøvelse af en tjeneste på en måde, der indebærer en væsentlig risiko for flyvesikkerheden

| 2) | opnåelse eller bevarelse af gyldigheden af tjenesteudøverens certifikat via indsendelse af forfalsket dokumentation |
| --- | --- |

2)

opnåelse eller bevarelse af gyldigheden af tjenesteudøverens certifikat via indsendelse af forfalsket dokumentation

| 3) | dokumentation for uregelmæssigheder eller svigagtig brug af tjenesteudøverens certifikat |
| --- | --- |

3)

dokumentation for uregelmæssigheder eller svigagtig brug af tjenesteudøverens certifikat

| 4) | fravær af en ansvarlig leder. |
| --- | --- |

4)

fravær af en ansvarlig leder.

| d) | Den kompetente myndighed udsteder en niveau 2-anmærkning, når der konstateres enhver anden manglende overensstemmelse med de gældende krav i forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, samt forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, med ATM/ANS-udøverens procedurer og håndbøger eller med vilkår og betingelser for certifikatet eller med indholdet af erklæringen. |
| --- | --- |

d)

Den kompetente myndighed udsteder en niveau 2-anmærkning, når der konstateres enhver anden manglende overensstemmelse med de gældende krav i forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, samt forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, med ATM/ANS-udøverens procedurer og håndbøger eller med vilkår og betingelser for certifikatet eller med indholdet af erklæringen.

| e) | Når den kompetente myndighed finder anledning til at fremsætte en anmærkning under et tilsyn eller på anden vis, skal den kompetente myndighed, uden at dette berører øvrige foranstaltninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, samt forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, skriftligt meddele anmærkningen til tjenesteudøveren og pålægge korrigerende handlinger for at afhjælpe den påviste manglende overensstemmelse.






  1) | I tilfælde af niveau 1-anmærkninger skal den kompetente myndighed omgående træffe passende foranstaltninger og kan om nødvendigt begrænse, inddrage eller tilbagekalde certifikatet helt eller delvist, idet den samtidig sikrer kontinuiteten i tjenesterne, forudsat at sikkerheden ikke forringes, og hvis den kompetente myndighed er netadministratoren, oplyser den Kommissionen herom. De trufne foranstaltninger skal afhænge af omfanget af anmærkningen og forblive i kraft, indtil ATM/ANS-udøveren har truffet korrigerende handlinger med et vellykket resultat. |
| --- | --- | --- |

e)

Når den kompetente myndighed finder anledning til at fremsætte en anmærkning under et tilsyn eller på anden vis, skal den kompetente myndighed, uden at dette berører øvrige foranstaltninger, der kræves i henhold til forordning (EU) 2018/1139 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der vedtages på grundlag heraf, samt forordning (EF) nr. 549/2004, (EF) nr. 550/2004 og (EF) nr. 551/2004 og gennemførelsesbestemmelserne hertil, skriftligt meddele anmærkningen til tjenesteudøveren og pålægge korrigerende handlinger for at afhjælpe den påviste manglende overensstemmelse.

1)

I tilfælde af niveau 1-anmærkninger skal den kompetente myndighed omgående træffe passende foranstaltninger og kan om nødvendigt begrænse, inddrage eller tilbagekalde certifikatet helt eller delvist, idet den samtidig sikrer kontinuiteten i tjenesterne, forudsat at sikkerheden ikke forringes, og hvis den kompetente myndighed er netadministratoren, oplyser den Kommissionen herom. De trufne foranstaltninger skal afhænge af omfanget af anmærkningen og forblive i kraft, indtil ATM/ANS-udøveren har truffet korrigerende handlinger med et vellykket resultat.

| 2) | I tilfælde af niveau 2-anmærkninger skal den kompetente myndighed:






  i) | give tjenesteudøveren en frist til gennemførelse af korrigerende handlinger i en handlingsplan, som er rimelig i forhold til arten af anmærkningerne |
| --- | --- | --- |

2)

I tilfælde af niveau 2-anmærkninger skal den kompetente myndighed:

i)

give tjenesteudøveren en frist til gennemførelse af korrigerende handlinger i en handlingsplan, som er rimelig i forhold til arten af anmærkningerne

| ii) | vurdere de korrigerende handlinger og den gennemførelsesplan, som tjenesteudøveren har foreslået, og acceptere disse, hvis myndigheden vurderer, at de er tilstrækkelige til at afhjælpe den manglende overensstemmelse. |
| --- | --- |

ii)

vurdere de korrigerende handlinger og den gennemførelsesplan, som tjenesteudøveren har foreslået, og acceptere disse, hvis myndigheden vurderer, at de er tilstrækkelige til at afhjælpe den manglende overensstemmelse.

| 3) | I tilfælde af niveau 2-anmærkninger, hvor tjenesteudøveren ikke forelægger en plan for korrigerende handlinger, som den kompetente myndighed kan godkende i forhold til anmærkningen, eller hvor tjenesteudøveren ikke gennemfører de korrigerende handlinger inden for den frist, der er fastlagt eller forlænget af den kompetente myndighed, kan anmærkningen hæves til en niveau 1-anmærkning, og de i ovenstående nr. 1), beskrevne handlinger træffes. |
| --- | --- |

3)

I tilfælde af niveau 2-anmærkninger, hvor tjenesteudøveren ikke forelægger en plan for korrigerende handlinger, som den kompetente myndighed kan godkende i forhold til anmærkningen, eller hvor tjenesteudøveren ikke gennemfører de korrigerende handlinger inden for den frist, der er fastlagt eller forlænget af den kompetente myndighed, kan anmærkningen hæves til en niveau 1-anmærkning, og de i ovenstående nr. 1), beskrevne handlinger træffes.

| f) | Hvis den kompetente myndighed konstaterer, at ATM/ANS-udøveren integrerer ATM/ANS-udstyr i sit funktionssystem uden at sikre overholdelse af punkt ATM/ANS.OR.A.045, litra g), træffer den med behørig hensyntagen til behovet for at garantere driftssikkerheden og -kontinuiteten alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse anvendelsesområdet for det pågældende ATM/ANS-udstyr eller forbyde dets anvendelse af de ATM/ANS-udøvere, der er omfattet af myndighedens tilsyn.« |
| --- | --- |

f)

Hvis den kompetente myndighed konstaterer, at ATM/ANS-udøveren integrerer ATM/ANS-udstyr i sit funktionssystem uden at sikre overholdelse af punkt ATM/ANS.OR.A.045, litra g), træffer den med behørig hensyntagen til behovet for at garantere driftssikkerheden og -kontinuiteten alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse anvendelsesområdet for det pågældende ATM/ANS-udstyr eller forbyde dets anvendelse af de ATM/ANS-udøvere, der er omfattet af myndighedens tilsyn.«

| ii) | Følgende indsættes som litra g):






  »g) | I de tilfælde, hvor der ikke er tale om niveau 1- eller niveau 2-anmærkninger, kan den kompetente myndighed afgive observationer.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende indsættes som litra g):

»g)

I de tilfælde, hvor der ikke er tale om niveau 1- eller niveau 2-anmærkninger, kan den kompetente myndighed afgive observationer.«

| 3) | I bilag III foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende tilføjes som litra g)-j) i punkt ATM/ANS.OR.A.045:






  »g) | Før ATM/ANS-udøvere integrerer ATM/ANS-udstyr i deres funktionssystem, skal de sikre, at:






  1) | nyt eller tilpasset ATM/ANS-udstyr er certificeret af agenturet i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2023/1768 og produceret efter en godkendt konstruktion eller af en godkendt produktionsorganisation i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (*3) eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

I bilag III foretages følgende ændringer:

a)

Følgende tilføjes som litra g)-j) i punkt ATM/ANS.OR.A.045:

»g)

Før ATM/ANS-udøvere integrerer ATM/ANS-udstyr i deres funktionssystem, skal de sikre, at:

1)

nyt eller tilpasset ATM/ANS-udstyr er certificeret af agenturet i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2023/1768 og produceret efter en godkendt konstruktion eller af en godkendt produktionsorganisation i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 (*3) eller

| 2) | nyt eller tilpasset ATM/ANS-udstyr er genstand for en erklæring fra en godkendt konstruktionsorganisation i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768 og produceret efter en godkendt konstruktion eller af en godkendt produktionsorganisation i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 eller |
| --- | --- |

2)

nyt eller tilpasset ATM/ANS-udstyr er genstand for en erklæring fra en godkendt konstruktionsorganisation i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768 og produceret efter en godkendt konstruktion eller af en godkendt produktionsorganisation i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 eller

| 3) | nyt eller tilpasset ATM/ANS-udstyr er genstand for en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2023/1768 eller |
| --- | --- |

3)

nyt eller tilpasset ATM/ANS-udstyr er genstand for en erklæring om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2023/1768 eller

| 4) | ATM/ANS-udstyret er verificeret med hensyn til overholdelse af de gældende specifikationer og krav, hvis det pågældende ATM/ANS-udstyr ikke er genstand for en overensstemmelsesvurdering i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768. |
| --- | --- |

4)

ATM/ANS-udstyret er verificeret med hensyn til overholdelse af de gældende specifikationer og krav, hvis det pågældende ATM/ANS-udstyr ikke er genstand for en overensstemmelsesvurdering i henhold til delegeret forordning (EU) 2023/1768.

| h) | ATM/ANS-udøveren skal sikre, at ATM/ANS-udstyret er verificeret med hensyn til overholdelse af udstyrsproducents specifikationer, herunder installation og afprøvning(er) på stedet. |
| --- | --- |

h)

ATM/ANS-udøveren skal sikre, at ATM/ANS-udstyret er verificeret med hensyn til overholdelse af udstyrsproducents specifikationer, herunder installation og afprøvning(er) på stedet.

| i) | Før ATM/ANS-udøveren tager ATM/ANS-udstyret i brug, skal vedkommende sikre, at det tilpassede funktionssystem, hvori det pågældende ATM/ANS-udstyr integreres, opfylder alle de gældende krav, og vedkommende skal identificere alle afvigelser og begrænsninger. |
| --- | --- |

i)

Før ATM/ANS-udøveren tager ATM/ANS-udstyret i brug, skal vedkommende sikre, at det tilpassede funktionssystem, hvori det pågældende ATM/ANS-udstyr integreres, opfylder alle de gældende krav, og vedkommende skal identificere alle afvigelser og begrænsninger.

| j) | Når ATM/ANS-udøveren tager ATM/ANS-udstyret i brug, skal vedkommende sikre, at ATM/ANS-udstyret eller det tilpassede udstyr tages i brug i henhold til brugsvilkårene og eventuelle gældende begrænsninger, og at udstyret opfylder alle de gældende krav. |
| --- | --- |

j)

Når ATM/ANS-udøveren tager ATM/ANS-udstyret i brug, skal vedkommende sikre, at ATM/ANS-udstyret eller det tilpassede udstyr tages i brug i henhold til brugsvilkårene og eventuelle gældende begrænsninger, og at udstyret opfylder alle de gældende krav.

(*3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 (EUT L 228 af 15.9.2023, s. 19).«
  "

| b) | Punkt ATM/ANS.OR.A.060 affattes således:

  »
  ATM/ANS.OR.A.060 Omgående reaktion på et sikkerhedsproblem







  a) | Tjenesteudøveren gennemfører alle sikkerhedsforanstaltninger, herunder flyvesikkerhedsdirektiver, som den kompetente myndighed pålægger i henhold til punkt ATM/ANS.AR.A.025, litra c).
  Når der udstedes et flyvesikkerhedsdirektiv for at afhjælpe det forhold, der henvises til i erklæringen om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768, skal ATM/ANS-udøveren, medmindre andet fastlægges af den kompetente myndighed i tilfælde, hvor der er behov for en hurtig indsats:






  1) | foreslå passende korrigerende foranstaltninger og forelægge de nærmere detaljer heraf til den kompetente myndighed med henblik på godkendelse |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt ATM/ANS.OR.A.060 affattes således:

»
  ATM/ANS.OR.A.060 Omgående reaktion på et sikkerhedsproblem

a)

Tjenesteudøveren gennemfører alle sikkerhedsforanstaltninger, herunder flyvesikkerhedsdirektiver, som den kompetente myndighed pålægger i henhold til punkt ATM/ANS.AR.A.025, litra c).

Når der udstedes et flyvesikkerhedsdirektiv for at afhjælpe det forhold, der henvises til i erklæringen om opfyldelse i overensstemmelse med artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768, skal ATM/ANS-udøveren, medmindre andet fastlægges af den kompetente myndighed i tilfælde, hvor der er behov for en hurtig indsats:

1)

foreslå passende korrigerende foranstaltninger og forelægge de nærmere detaljer heraf til den kompetente myndighed med henblik på godkendelse

| 2) | gennemføre disse, efter de er blevet godkendt af den kompetente myndighed.« |
| --- | --- |

2)

gennemføre disse, efter de er blevet godkendt af den kompetente myndighed.«

| c) | I punkt ATM/ANS.OR.B.005, litra a), tilføjes følgende nr. 8):






  »8) | en proces, der skal sikre, at konstruktionen af ATM/ANS-udstyr eller ændringer af dets konstruktion, jf. dog artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768, er i overensstemmelse med de gældende specifikationer, herunder den uafhængige kontrolfunktion til påvisning af overensstemmelse, på grundlag af hvilken ATM/ANS-udøveren udsteder sin erklæring om opfyldelse og den dertil knyttede dokumentation.« |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt ATM/ANS.OR.B.005, litra a), tilføjes følgende nr. 8):

»8)

en proces, der skal sikre, at konstruktionen af ATM/ANS-udstyr eller ændringer af dets konstruktion, jf. dog artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2023/1768, er i overensstemmelse med de gældende specifikationer, herunder den uafhængige kontrolfunktion til påvisning af overensstemmelse, på grundlag af hvilken ATM/ANS-udøveren udsteder sin erklæring om opfyldelse og den dertil knyttede dokumentation.«

| d) | I ATM/ANS.OR.D.025 foretages følgende ændringer:






  1) | Litra c) affattes således:






  »c) | Netadministratoren skal forelægge Kommissionen og agenturet en årsrapport om sine aktiviteter. Rapporten skal omfatte den operationelle præstation samt væsentlige aktiviteter og udviklingen navnlig på sikkerhedsområdet.« |
| --- | --- | --- | --- |

d)

I ATM/ANS.OR.D.025 foretages følgende ændringer:

1)

Litra c) affattes således:

»c)

Netadministratoren skal forelægge Kommissionen og agenturet en årsrapport om sine aktiviteter. Rapporten skal omfatte den operationelle præstation samt væsentlige aktiviteter og udviklingen navnlig på sikkerhedsområdet.«

| 2) | Litra d), nr. 3), affattes således:






  »3) | for netadministratorens vedkommende dennes præstation sammenlignet med de præstationsmål, der er fastsat i netstrategiplanen, idet den faktiske præstation sammenlignes med den præstation, der er fastsat i netoperationsplanen, ved hjælp af de præstationsindikatorer, der er fastsat i netoperationsplanen«. |
| --- | --- | --- |

2)

Litra d), nr. 3), affattes således:

»3)

for netadministratorens vedkommende dennes præstation sammenlignet med de præstationsmål, der er fastsat i netstrategiplanen, idet den faktiske præstation sammenlignes med den præstation, der er fastsat i netoperationsplanen, ved hjælp af de præstationsindikatorer, der er fastsat i netoperationsplanen«.

| 4) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt ATS.OR.400 affattes således:

  »
  ATS.OR.400 Luftfartens mobile tjeneste (luft til jord-kommunikation) — generelt







  a) | Lufttrafiktjenesteudøvere skal anvende tale og/eller datalink i luft til jord-kommunikation til lufttrafiktjenestemæssige formål. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

Punkt ATS.OR.400 affattes således:

»
  ATS.OR.400 Luftfartens mobile tjeneste (luft til jord-kommunikation) — generelt

a)

Lufttrafiktjenesteudøvere skal anvende tale og/eller datalink i luft til jord-kommunikation til lufttrafiktjenestemæssige formål.

| b) | Når luft til jord-talekommunikation foregår med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, skal lufttrafiktjenesteudøvere sikre, at:






  1) | alt udstyr til luft til jord-talekommunikation kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz og kan indstilles på kanaler med en kanaladskillelse på 25 kHz |
| --- | --- | --- |

b)

Når luft til jord-talekommunikation foregår med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, skal lufttrafiktjenesteudøvere sikre, at:

1)

alt udstyr til luft til jord-talekommunikation kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz og kan indstilles på kanaler med en kanaladskillelse på 25 kHz

| 2) | alle talefrekvenstildelinger understøtter en kanaladskillelse på 8,33 kHz |
| --- | --- |

2)

alle talefrekvenstildelinger understøtter en kanaladskillelse på 8,33 kHz

| 3) | procedurerne for henholdsvis luftfartøjer, der er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, og luftfartøjer, der ikke er udstyret med dette udstyr, hvor disse kan overdrages mellem lufttrafiktjenesteenheder, er specificeret i samarbejdsaftalerne mellem de pågældende ATS-enheder |
| --- | --- |

3)

procedurerne for henholdsvis luftfartøjer, der er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, og luftfartøjer, der ikke er udstyret med dette udstyr, hvor disse kan overdrages mellem lufttrafiktjenesteenheder, er specificeret i samarbejdsaftalerne mellem de pågældende ATS-enheder

| 4) | luftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, kan håndteres, såfremt dette foregår sikkert inden for grænserne af lufttrafikstyringskapaciteten på UHF- eller 25 kHz-frekvenstildelinger, og |
| --- | --- |

4)

luftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, kan håndteres, såfremt dette foregår sikkert inden for grænserne af lufttrafikstyringskapaciteten på UHF- eller 25 kHz-frekvenstildelinger, og

| 5) | de årligt meddeler de medlemsstater, som har udpeget dem, om deres planer for håndtering af de statsluftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, under hensyntagen til kapacitetsbegrænsningerne i forbindelse med de procedurer, som medlemsstaterne har offentliggjort i deres nationale luftfartsinformationspublikationer (AIP'er). |
| --- | --- |

5)

de årligt meddeler de medlemsstater, som har udpeget dem, om deres planer for håndtering af de statsluftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, under hensyntagen til kapacitetsbegrænsningerne i forbindelse med de procedurer, som medlemsstaterne har offentliggjort i deres nationale luftfartsinformationspublikationer (AIP'er).

| c) | Benyttes direkte tovejskommunikation eller datalink-kommunikation mellem pilot og flyveleder til at udøve flyvekontroltjeneste, skal lufttrafiktjenesteudøveren stille rekorderingsfaciliteter til rådighed for alle sådanne luft til jord-kommunikationskanaler. |
| --- | --- |

c)

Benyttes direkte tovejskommunikation eller datalink-kommunikation mellem pilot og flyveleder til at udøve flyvekontroltjeneste, skal lufttrafiktjenesteudøveren stille rekorderingsfaciliteter til rådighed for alle sådanne luft til jord-kommunikationskanaler.

| d) | Benyttes direkte tovejskommunikation eller datalink-kommunikation i luft til jord-kommunikation til at udøve flyveinformationstjeneste, herunder flyvepladsflyveinformationstjeneste (AFIS), skal lufttrafiktjenesteudøveren stille rekorderingsfaciliteterne til rådighed for alle sådanne luft til jord-kommunikationskanaler, medmindre den kompetente myndighed foreskriver andet.« |
| --- | --- |

d)

Benyttes direkte tovejskommunikation eller datalink-kommunikation i luft til jord-kommunikation til at udøve flyveinformationstjeneste, herunder flyvepladsflyveinformationstjeneste (AFIS), skal lufttrafiktjenesteudøveren stille rekorderingsfaciliteterne til rådighed for alle sådanne luft til jord-kommunikationskanaler, medmindre den kompetente myndighed foreskriver andet.«

| b) | Punkt ATS.OR.415 affattes således:

  »
  ATS.OR.415 Luftfartens mobile tjeneste (luft til jord-kommunikation) — områdekontroltjeneste

  Lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre, at:






  a) | luft til jord-kommunikationsfaciliteter muliggør tovejs-talekommunikation mellem en enhed, der udøver områdekontroltjeneste, og luftfartøjer med det rette udstyr, uanset hvor luftfartøjet flyver i det eller de pågældende kontrolområder, og |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt ATS.OR.415 affattes således:

»
  ATS.OR.415 Luftfartens mobile tjeneste (luft til jord-kommunikation) — områdekontroltjeneste

Lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre, at:

a)

luft til jord-kommunikationsfaciliteter muliggør tovejs-talekommunikation mellem en enhed, der udøver områdekontroltjeneste, og luftfartøjer med det rette udstyr, uanset hvor luftfartøjet flyver i det eller de pågældende kontrolområder, og

| b) | luft til jord-kommunikationsfaciliteter muliggør tovejs-datakommunikation mellem en enhed, der udøver områdekontroltjeneste, og luftfartøjer med det rette udstyr, der flyver inden for det luftrum, der er omhandlet i punkt AUR.COM.2001 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 (*4), for at operere de datalink-tjenester, der er omhandlet i punkt AUR.COM.2005, nr. 1), litra a), i nævnte gennemførelsesforordning. |
| --- | --- |

b)

luft til jord-kommunikationsfaciliteter muliggør tovejs-datakommunikation mellem en enhed, der udøver områdekontroltjeneste, og luftfartøjer med det rette udstyr, der flyver inden for det luftrum, der er omhandlet i punkt AUR.COM.2001 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 (*4), for at operere de datalink-tjenester, der er omhandlet i punkt AUR.COM.2005, nr. 1), litra a), i nævnte gennemførelsesforordning.

(*4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 af 12. september 2023 om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 (EUT L 228 af 15.9.2023, s. 39).«
  "

| c) | Punkt ATS.OR.430 affattes således:

  »
  ATS.OR.430 Luftfartens faste tjeneste (jord til jord-kommunikation) — generelt







  a) | Lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre, at der anvendes direkte tale- og/eller datalink-kommunikation i jord til jord-kommunikation til lufttrafiktjenestemæssige formål. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt ATS.OR.430 affattes således:

»
  ATS.OR.430 Luftfartens faste tjeneste (jord til jord-kommunikation) — generelt

a)

Lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre, at der anvendes direkte tale- og/eller datalink-kommunikation i jord til jord-kommunikation til lufttrafiktjenestemæssige formål.

| b) | Understøttes kommunikation med ATC-koordineringsformål for øje af automatisering, skal lufttrafiktjenesteudøvere sikre, at:






  1) | der anvendes passende midler til automatisk at modtage, lagre, behandle, udtrække og vise og overføre de relevante flyveinformationer |
| --- | --- | --- |

b)

Understøttes kommunikation med ATC-koordineringsformål for øje af automatisering, skal lufttrafiktjenesteudøvere sikre, at:

1)

der anvendes passende midler til automatisk at modtage, lagre, behandle, udtrække og vise og overføre de relevante flyveinformationer

| 2) | svigt eller uregelmæssigheder i en sådan automatiseret koordinering tydeligt tilkendegives over for den eller de flyveledere, der har ansvaret for at koordinere flyvninger ved en overdragende enhed |
| --- | --- |

2)

svigt eller uregelmæssigheder i en sådan automatiseret koordinering tydeligt tilkendegives over for den eller de flyveledere, der har ansvaret for at koordinere flyvninger ved en overdragende enhed

| 3) | advarslerne vedrørende udveksling af systemoplysninger vises ved de relevante arbejdspositioner |
| --- | --- |

3)

advarslerne vedrørende udveksling af systemoplysninger vises ved de relevante arbejdspositioner

| 4) | oplysningerne om de relevante procedurer for udveksling af systemoplysninger stilles til rådighed for flyvelederne |
| --- | --- |

4)

oplysningerne om de relevante procedurer for udveksling af systemoplysninger stilles til rådighed for flyvelederne

| 5) | flyveledere udstyres med midler til at ændre den udvekslede flyveinformation.« |
| --- | --- |

5)

flyveledere udstyres med midler til at ændre den udvekslede flyveinformation.«

| d) | Følgende punkt ATS.OR.446 indsættes:

  »
  ATS.OR.446 Overvågningsdata







  a) | Lufttrafiktjenesteudøvere må ikke benytte data fra funktionstilstand S-interrogatorer, der opererer under et tredjelands ansvar, hvis tildelingen af interrogator-koder ikke er koordineret. |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende punkt ATS.OR.446 indsættes:

»
  ATS.OR.446 Overvågningsdata

a)

Lufttrafiktjenesteudøvere må ikke benytte data fra funktionstilstand S-interrogatorer, der opererer under et tredjelands ansvar, hvis tildelingen af interrogator-koder ikke er koordineret.

| b) | Lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre den nødvendige kapacitet til, at flyveledere kan identificere individuelle luftfartøjer via downlink-luftfartøjsidentifikation som beskrevet i tillæg 1. |
| --- | --- |

b)

Lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre den nødvendige kapacitet til, at flyveledere kan identificere individuelle luftfartøjer via downlink-luftfartøjsidentifikation som beskrevet i tillæg 1.

| c) | Lufttrafiktjenesteudøverne skal sikre en sammenhængende drift i luftrummet inden for deres ansvarsområde og ved grænsen til tilstødende luftrum med passende minimumskrav til adskillelse af luftfartøjer.« |
| --- | --- |

c)

Lufttrafiktjenesteudøverne skal sikre en sammenhængende drift i luftrummet inden for deres ansvarsområde og ved grænsen til tilstødende luftrum med passende minimumskrav til adskillelse af luftfartøjer.«

| e) | I punkt ATS.TR.230 tilføjes følgende litra c):






  »c) | Koordineringen af overdragelse af kontrol mellem enheder, der udøver områdekontroltjeneste inden for ICAO EUR-regionen, eller hvor dette er aftalt med eller mellem andre flyvekontrolenheder, skal understøttes af automatiserede processer som defineret i tillæg 2.« |
| --- | --- | --- |

e)

I punkt ATS.TR.230 tilføjes følgende litra c):

»c)

Koordineringen af overdragelse af kontrol mellem enheder, der udøver områdekontroltjeneste inden for ICAO EUR-regionen, eller hvor dette er aftalt med eller mellem andre flyvekontrolenheder, skal understøttes af automatiserede processer som defineret i tillæg 2.«

| f) | Følgende tilføjes som tillæg 1 og 2:


  »Tillæg 1

  Identifikation af individuelle luftfartøjer ved hjælp af downlink-luftfartøjsidentifikation som krævet i punkt ATS.OR.446, litra b)

  Downlink-luftfartøjsidentifikationsfunktionen skal anvendes på følgende måde til at identificere individuelle luftfartøjer:






  a) | Lufttrafiktjenesteudøveren skal over for netadministratoren angive de dele af luftrummet, hvor enkelte luftfartøjer identificeres ved hjælp af downlink-luftfartøjsidentifikation. |
| --- | --- | --- |

f)

Følgende tilføjes som tillæg 1 og 2:

»Tillæg 1

Identifikation af individuelle luftfartøjer ved hjælp af downlink-luftfartøjsidentifikation som krævet i punkt ATS.OR.446, litra b)

Downlink-luftfartøjsidentifikationsfunktionen skal anvendes på følgende måde til at identificere individuelle luftfartøjer:

a)

Lufttrafiktjenesteudøveren skal over for netadministratoren angive de dele af luftrummet, hvor enkelte luftfartøjer identificeres ved hjælp af downlink-luftfartøjsidentifikation.

| b) | Conspicuity-SSR-koden A1000 tildeles luftfartøjer, hvor individuelle luftfartøjer identificeres ved hjælp af downlink-luftfartøjsidentifikation. |
| --- | --- |

b)

Conspicuity-SSR-koden A1000 tildeles luftfartøjer, hvor individuelle luftfartøjer identificeres ved hjælp af downlink-luftfartøjsidentifikation.

| c) | Medmindre en af de i litra d) anførte betingelser gør sig gældende, skal conspicuity-SSR-koden A1000 tildeles afgående luftfartøjer eller luftfartøjer, for hvilke en ændret kode er påkrævet i henhold til litra g), hvis følgende betingelser er opfyldt:






  1) | downlink-luftfartøjsidentifikation stemmer overens med den tilsvarende angivelse i dette luftfartøjs flyveplan |
| --- | --- | --- |

c)

Medmindre en af de i litra d) anførte betingelser gør sig gældende, skal conspicuity-SSR-koden A1000 tildeles afgående luftfartøjer eller luftfartøjer, for hvilke en ændret kode er påkrævet i henhold til litra g), hvis følgende betingelser er opfyldt:

1)

downlink-luftfartøjsidentifikation stemmer overens med den tilsvarende angivelse i dette luftfartøjs flyveplan

| 2) | netadministratoren har meddelt, at det pågældende luftfartøj er berettiget til tildeling af conspicuity-SSR-koden A1000. |
| --- | --- |

2)

netadministratoren har meddelt, at det pågældende luftfartøj er berettiget til tildeling af conspicuity-SSR-koden A1000.

| d) | Conspicuity-SSR-koden A1000 tildeles ikke de luftfartøjer, der er nævnt i litra c), hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:






  1) | beredskabsforanstaltninger, der gør det påkrævet at tildele særskilte SSR-koder til luftfartøjer, er iværksat af en luftfartstjenesteudøver, som udsættes for uforudsete udfald af den jordbaserede overvågning |
| --- | --- | --- |

d)

Conspicuity-SSR-koden A1000 tildeles ikke de luftfartøjer, der er nævnt i litra c), hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:

1)

beredskabsforanstaltninger, der gør det påkrævet at tildele særskilte SSR-koder til luftfartøjer, er iværksat af en luftfartstjenesteudøver, som udsættes for uforudsete udfald af den jordbaserede overvågning

| 2) | ekstraordinære militære beredskabsforanstaltninger gør det påkrævet for luftfartstjenesteudøvere at tildele særskilte SSR-koder til luftfartøjer |
| --- | --- |

2)

ekstraordinære militære beredskabsforanstaltninger gør det påkrævet for luftfartstjenesteudøvere at tildele særskilte SSR-koder til luftfartøjer

| 3) | et luftfartøj, som er berettiget til at få tildelt conspicuity-SSR-koden A1000 i overensstemmelse med litra c), forlader eller på anden måde sendes ud af det luftrum, der er nævnt i litra a). |
| --- | --- |

3)

et luftfartøj, som er berettiget til at få tildelt conspicuity-SSR-koden A1000 i overensstemmelse med litra c), forlader eller på anden måde sendes ud af det luftrum, der er nævnt i litra a).

| e) | Luftfartøjer, der ikke får tildelt conspicuity-SSR-koden A1000 i overensstemmelse med litra c), tildeles en SSR-kode, der er i overensstemmelse med den kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som skal koordineres med tredjelande. |
| --- | --- |

e)

Luftfartøjer, der ikke får tildelt conspicuity-SSR-koden A1000 i overensstemmelse med litra c), tildeles en SSR-kode, der er i overensstemmelse med den kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som skal koordineres med tredjelande.

| f) | Når en SSR-kode er tildelt et luftfartøj, foretages en kontrol ved førstgivne lejlighed for at bekræfte, at den SSR-kode, som er indstillet af piloten, stemmer overens med den, der er tildelt flyvningen. |
| --- | --- |

f)

Når en SSR-kode er tildelt et luftfartøj, foretages en kontrol ved førstgivne lejlighed for at bekræfte, at den SSR-kode, som er indstillet af piloten, stemmer overens med den, der er tildelt flyvningen.

| g) | SSR-koder, der er tildelt luftfartøjer, som overdrages fra lufttrafiktjenesteudøvere i nabolande, skal automatisk kontrolleres for at konstatere, om tildelingerne kan bibeholdes i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande. |
| --- | --- |

g)

SSR-koder, der er tildelt luftfartøjer, som overdrages fra lufttrafiktjenesteudøvere i nabolande, skal automatisk kontrolleres for at konstatere, om tildelingerne kan bibeholdes i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande.

| h) | Sammen med tilgrænsende luftfartstjenesteudøvere, der identificerer individuelle luftfartøjer med særskilte SSR-koder, oprettes der formelle ordninger med følgende minimumsindhold:






  1) | luftfartstjenesteudøvere i nabolande pålægges at overdrage luftfartøjer med verificerede særskilte SSR-koder, der er tildelt i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande |
| --- | --- | --- |

h)

Sammen med tilgrænsende luftfartstjenesteudøvere, der identificerer individuelle luftfartøjer med særskilte SSR-koder, oprettes der formelle ordninger med følgende minimumsindhold:

1)

luftfartstjenesteudøvere i nabolande pålægges at overdrage luftfartøjer med verificerede særskilte SSR-koder, der er tildelt i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande

| 2) | det pålægges at underrette modtagende enheder om enhver observeret uregelmæssighed i henseende til driften af overvågningssystemers luftbårne komponenter |
| --- | --- |

2)

det pålægges at underrette modtagende enheder om enhver observeret uregelmæssighed i henseende til driften af overvågningssystemers luftbårne komponenter

| i) | lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre, at tildelingen af særskilte SSR-koder i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande med henblik på at identificere individuelle luftfartøjer, er i overensstemmelse med følgende:






  1) | SSR-koderne skal automatisk tildeles luftfartøjer i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande |
| --- | --- | --- |

i)

lufttrafiktjenesteudøvere skal sikre, at tildelingen af særskilte SSR-koder i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande med henblik på at identificere individuelle luftfartøjer, er i overensstemmelse med følgende:

1)

SSR-koderne skal automatisk tildeles luftfartøjer i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande

| 2) | SSR-koder, der er tildelt luftfartøjer, som overdrages fra luftfartstjenesteudøvere i nabolande, kontrolleres for at konstatere, om tildelingerne kan bibeholdes i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande« |
| --- | --- |

2)

SSR-koder, der er tildelt luftfartøjer, som overdrages fra luftfartstjenesteudøvere i nabolande, kontrolleres for at konstatere, om tildelingerne kan bibeholdes i overensstemmelse med en kodetildelingsliste, som medlemsstaterne har truffet aftale om, og som koordineres med tredjelande«

| 3) | SSR-koderne inddeles i forskellige kategorier, således at det er muligt at differentiere kodetildelingen |
| --- | --- |

3)

SSR-koderne inddeles i forskellige kategorier, således at det er muligt at differentiere kodetildelingen

| 4) | SSR-koder fra de forskellige kategorier, jf. nr. 3), tildeles efter flyveretningen |
| --- | --- |

4)

SSR-koder fra de forskellige kategorier, jf. nr. 3), tildeles efter flyveretningen

| 5) | flere samtidige tildelinger af den samme SSR-kode må foretages til flyvninger, der opererer i kodekonfliktfrie retninger |
| --- | --- |

5)

flere samtidige tildelinger af den samme SSR-kode må foretages til flyvninger, der opererer i kodekonfliktfrie retninger

| 6) | flyvelederne underrettes automatisk om utilsigtet dublering af SSR-kodetildelinger. |
| --- | --- |

6)

flyvelederne underrettes automatisk om utilsigtet dublering af SSR-kodetildelinger.

Tillæg 2

Processer, der skal gennemføres med henblik på automatiseret koordinering som krævet i henhold til punkt ATS.TR.230, litra c)

| A. | Følgende obligatoriske processer skal gennemføres mellem enheder, der udøver områdekontroltjeneste, eller hvor dette er aftalt med eller mellem andre flyvekontrolenheder:






  a) | Anmeldelse






  1) | Den flyveinformation, der er omfattet af anmeldelsesproceduren, skal som minimum omfatte:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Følgende obligatoriske processer skal gennemføres mellem enheder, der udøver områdekontroltjeneste, eller hvor dette er aftalt med eller mellem andre flyvekontrolenheder:

a)

Anmeldelse

1)

Den flyveinformation, der er omfattet af anmeldelsesproceduren, skal som minimum omfatte:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | SSR-mode og -kode (hvis de foreligger) |
| --- | --- |

ii)

SSR-mode og -kode (hvis de foreligger)

| iii) | afgangsflyveplads |
| --- | --- |

iii)

afgangsflyveplads

| iv) | estimatdata |
| --- | --- |

iv)

estimatdata

| v) | destinationsflyveplads |
| --- | --- |

v)

destinationsflyveplads

| vi) | luftfartøjsnummer og -type |
| --- | --- |

vi)

luftfartøjsnummer og -type

| vii) | flyvningens type |
| --- | --- |

vii)

flyvningens type

| viii) | udstyrets kapacitet og status. |
| --- | --- |

viii)

udstyrets kapacitet og status.

| 2) | Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal som minimum omfatte kapaciteten til at operere ved reducerede vertikale adskillelsesminima (RVSM) og med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Andre oplysninger kan medtages i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

2)

Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal som minimum omfatte kapaciteten til at operere ved reducerede vertikale adskillelsesminima (RVSM) og med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Andre oplysninger kan medtages i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 3) | Anmeldelsesprocessen skal gennemføres mindst én gang for hver berettiget flyvning, der forventes at passere grænser, medmindre flyvningen er omfattet af anmeldelses- og koordineringsprocessen forud for afgang. |
| --- | --- |

3)

Anmeldelsesprocessen skal gennemføres mindst én gang for hver berettiget flyvning, der forventes at passere grænser, medmindre flyvningen er omfattet af anmeldelses- og koordineringsprocessen forud for afgang.

| 4) | Kriterierne for at kunne anmelde flyvninger på tværs af grænserne skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

4)

Kriterierne for at kunne anmelde flyvninger på tværs af grænserne skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 5) | Hvis anmeldelsesprocessen ikke kan gennemføres på et bilateralt aftalt tidspunkt forud for den indledende koordineringsproces, skal den indgå i den indledende koordineringsproces. |
| --- | --- |

5)

Hvis anmeldelsesprocessen ikke kan gennemføres på et bilateralt aftalt tidspunkt forud for den indledende koordineringsproces, skal den indgå i den indledende koordineringsproces.

| 6) | Når anmeldelsesprocessen gennemføres, skal den gå forud for den indledende koordineringsproces. |
| --- | --- |

6)

Når anmeldelsesprocessen gennemføres, skal den gå forud for den indledende koordineringsproces.

| 7) | Anmeldelsesprocessen skal gentages, hver gang der inden den indledende koordineringsproces sker en ændring i nogen af følgende data:






  i) | koordineringspunkt (COP) |
| --- | --- | --- |

7)

Anmeldelsesprocessen skal gentages, hver gang der inden den indledende koordineringsproces sker en ændring i nogen af følgende data:

i)

koordineringspunkt (COP)

| ii) | forventet SSR-kode ved kontroloverdragelsespunktet |
| --- | --- |

ii)

forventet SSR-kode ved kontroloverdragelsespunktet

| iii) | destinationsflyveplads |
| --- | --- |

iii)

destinationsflyveplads

| iv) | luftfartøjstype |
| --- | --- |

iv)

luftfartøjstype

| v) | udstyrets kapacitet og status. |
| --- | --- |

v)

udstyrets kapacitet og status.

| 8) | Hvis der konstateres en uoverensstemmelse mellem de overførte data og de tilsvarende data i det modtagende system, eller hvis der ikke foreligger sådanne oplysninger, og dette ville medføre, at der er behov for korrigerende foranstaltninger efter modtagelsen af følgende indledende koordineringsdata, henvises uoverensstemmelsen til en relevant flyveleders arbejdsposition med henblik på løsning. |
| --- | --- |

8)

Hvis der konstateres en uoverensstemmelse mellem de overførte data og de tilsvarende data i det modtagende system, eller hvis der ikke foreligger sådanne oplysninger, og dette ville medføre, at der er behov for korrigerende foranstaltninger efter modtagelsen af følgende indledende koordineringsdata, henvises uoverensstemmelsen til en relevant flyveleders arbejdsposition med henblik på løsning.

| 9) | Tidskriterier for indledning af anmeldelsesprocessen:






  i) | Anmeldelsesprocessen skal indledes et fastsat antal minutter før det forventede tidspunkt for passage af COP'et. |
| --- | --- | --- |

9)

Tidskriterier for indledning af anmeldelsesprocessen:

i)

Anmeldelsesprocessen skal indledes et fastsat antal minutter før det forventede tidspunkt for passage af COP'et.

| ii) | Det skal fremgå af samarbejdsaftalerne mellem de berørte ATC-enheder, hvilke oplysninger anmeldelsen skal indeholde. |
| --- | --- |

ii)

Det skal fremgå af samarbejdsaftalerne mellem de berørte ATC-enheder, hvilke oplysninger anmeldelsen skal indeholde.

| iii) | De oplysninger, der skal findes i anmeldelsen, kan defineres særskilt for hvert koordineringspunkt. |
| --- | --- |

iii)

De oplysninger, der skal findes i anmeldelsen, kan defineres særskilt for hvert koordineringspunkt.

| b) | Indledende koordinering






  1) | Når der er foretaget indledende koordinering for en flyvning, er de aftalte overdragelsesvilkår for en flyvning operationelt bindende for begge flyvekontrolenheder, medmindre koordineringen afbrydes eller rettes. |
| --- | --- | --- |

b)

Indledende koordinering

1)

Når der er foretaget indledende koordinering for en flyvning, er de aftalte overdragelsesvilkår for en flyvning operationelt bindende for begge flyvekontrolenheder, medmindre koordineringen afbrydes eller rettes.

| 2) | Processen for indledende koordinering skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- |

2)

Processen for indledende koordinering skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | SSR-mode og -kode |
| --- | --- |

ii)

SSR-mode og -kode

| iii) | afgangsflyveplads |
| --- | --- |

iii)

afgangsflyveplads

| iv) | estimatdata |
| --- | --- |

iv)

estimatdata

| v) | destinationsflyveplads |
| --- | --- |

v)

destinationsflyveplads

| vi) | luftfartøjsnummer og -type |
| --- | --- |

vi)

luftfartøjsnummer og -type

| vii) | flyvningens type |
| --- | --- |

vii)

flyvningens type

| viii) | udstyrets kapacitet og status. |
| --- | --- |

viii)

udstyrets kapacitet og status.

| 3) | Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal som minimum omfatte kapaciteten til at operere ved RVSM og med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Andre oplysninger kan medtages, hvis dette aftales bilateralt i samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

3)

Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal som minimum omfatte kapaciteten til at operere ved RVSM og med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Andre oplysninger kan medtages, hvis dette aftales bilateralt i samarbejdsaftalerne.

| 4) | Processen for indledende koordinering skal gennemføres for alle berettigede flyvninger, som planmæssigt skal passere grænser. |
| --- | --- |

4)

Processen for indledende koordinering skal gennemføres for alle berettigede flyvninger, som planmæssigt skal passere grænser.

| 5) | Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettigede til indledende koordinering hen over grænsen, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

5)

Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettigede til indledende koordinering hen over grænsen, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 6) | Hvis ikke den indledende koordineringsproces allerede er indledt manuelt, skal den indledes automatisk i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne på:






  i) | et bilateralt aftalt tidspunkt før det forventede tidspunkt for passage af koordineringspunktet, eller |
| --- | --- | --- |

6)

Hvis ikke den indledende koordineringsproces allerede er indledt manuelt, skal den indledes automatisk i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne på:

i)

et bilateralt aftalt tidspunkt før det forventede tidspunkt for passage af koordineringspunktet, eller

| ii) | det tidspunkt, hvor luftfartøjet befinder sig på en bilateralt aftalt afstand fra koordineringspunktet. |
| --- | --- |

ii)

det tidspunkt, hvor luftfartøjet befinder sig på en bilateralt aftalt afstand fra koordineringspunktet.

| 7) | Processen for indledende koordinering skal kun udføres én gang for en given flyvning, medmindre processen for afbrydelse af koordinering sættes i gang. |
| --- | --- |

7)

Processen for indledende koordinering skal kun udføres én gang for en given flyvning, medmindre processen for afbrydelse af koordinering sættes i gang.

| 8) | Efter processen for afbrydelse af koordinering kan processen for indledende koordinering indledes igen med den samme enhed. |
| --- | --- |

8)

Efter processen for afbrydelse af koordinering kan processen for indledende koordinering indledes igen med den samme enhed.

| 9) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for indledende koordinering er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed; herefter anses flyvningen for »koordineret«. |
| --- | --- |

9)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for indledende koordinering er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed; herefter anses flyvningen for »koordineret«.

| 10) | Hvis ikke afslutningen af processen for indledende koordinering bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen koordineres, modtage en advarsel. |
| --- | --- |

10)

Hvis ikke afslutningen af processen for indledende koordinering bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen koordineres, modtage en advarsel.

| 11) | Oplysningerne i en indledende koordinering skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den accepterende enhed. |
| --- | --- |

11)

Oplysningerne i en indledende koordinering skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den accepterende enhed.

| c) | Rettelse af koordineringen






  1) | Det skal sikres, at processen for rettelse af koordineringen knytter an til den forudgående koordinering af samme flyvning. |
| --- | --- | --- |

c)

Rettelse af koordineringen

1)

Det skal sikres, at processen for rettelse af koordineringen knytter an til den forudgående koordinering af samme flyvning.

| 2) | Når koordineringen for en flyvning er rettet, er de aftalte overdragelsesvilkår for en flyvning operationelt bindende for begge flyvekontrolenheder, medmindre koordineringen afbrydes eller vilkårene rettes yderligere. |
| --- | --- |

2)

Når koordineringen for en flyvning er rettet, er de aftalte overdragelsesvilkår for en flyvning operationelt bindende for begge flyvekontrolenheder, medmindre koordineringen afbrydes eller vilkårene rettes yderligere.

| 3) | Processen for rettelse af koordineringen skal indeholde følgende flyveinformationer, forudsat at de er blevet ændret:






  i) | SSR-mode og -kode |
| --- | --- | --- |

3)

Processen for rettelse af koordineringen skal indeholde følgende flyveinformationer, forudsat at de er blevet ændret:

i)

SSR-mode og -kode

| ii) | det forventede tidspunkt og flyveniveau |
| --- | --- |

ii)

det forventede tidspunkt og flyveniveau

| iii) | udstyrets kapacitet og status. |
| --- | --- |

iii)

udstyrets kapacitet og status.

| 4) | Har parterne aftalt det, skal rettelserne af koordineringen også omfatte følgende oplysninger, ifald de er blevet ændret:






  i) | koordineringspunkt |
| --- | --- | --- |

4)

Har parterne aftalt det, skal rettelserne af koordineringen også omfatte følgende oplysninger, ifald de er blevet ændret:

i)

koordineringspunkt

| ii) | flyverute. |
| --- | --- |

ii)

flyverute.

| 5) | Processen for rettelse af koordineringen kan udføres en eller flere gange sammen med den enhed, flyvningen aktuelt koordineres med. |
| --- | --- |

5)

Processen for rettelse af koordineringen kan udføres en eller flere gange sammen med den enhed, flyvningen aktuelt koordineres med.

| 6) | Processen for rettelse af koordineringen skal udføres, når:






  i) | det forventede tidspunkt for luftfartøjets passage af koordineringspunktet adskiller sig fra det tidligere oplyste med mere end en bilateralt aftalt værdi |
| --- | --- | --- |

6)

Processen for rettelse af koordineringen skal udføres, når:

i)

det forventede tidspunkt for luftfartøjets passage af koordineringspunktet adskiller sig fra det tidligere oplyste med mere end en bilateralt aftalt værdi

| ii) | flyveniveauet eller -niveauerne ved overdragelsen, SSR-koden eller udstyrets kapacitet og status adskiller sig fra det tidligere oplyste. |
| --- | --- |

ii)

flyveniveauet eller -niveauerne ved overdragelsen, SSR-koden eller udstyrets kapacitet og status adskiller sig fra det tidligere oplyste.

| 7) | Har de to parter aftalt det, skal processen for rettelse af koordineringen også udføres, når følgende forhold har ændret sig:






  i) | koordineringspunkt |
| --- | --- | --- |

7)

Har de to parter aftalt det, skal processen for rettelse af koordineringen også udføres, når følgende forhold har ændret sig:

i)

koordineringspunkt

| ii) | flyverute. |
| --- | --- |

ii)

flyverute.

| 8) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for rettelse af koordineringen er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed. |
| --- | --- |

8)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for rettelse af koordineringen er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed.

| 9) | Hvis ikke afslutningen af processen for rettelse af koordineringen bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen koordineres, modtage en advarsel. |
| --- | --- |

9)

Hvis ikke afslutningen af processen for rettelse af koordineringen bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen koordineres, modtage en advarsel.

| 10) | Processen for rettelse af koordineringen skal gennemføres umiddelbart efter relevant input eller opdatering. |
| --- | --- |

10)

Processen for rettelse af koordineringen skal gennemføres umiddelbart efter relevant input eller opdatering.

| 11) | Processen for rettelse af koordineringen skal blokeres, når flyvningen har nået et punkt på en bilateralt aftalt afstand i tid eller rum fra kontroloverdragelsespunktet i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

11)

Processen for rettelse af koordineringen skal blokeres, når flyvningen har nået et punkt på en bilateralt aftalt afstand i tid eller rum fra kontroloverdragelsespunktet i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 12) | De rettede koordineringsoplysninger skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modtagende enhed. |
| --- | --- |

12)

De rettede koordineringsoplysninger skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modtagende enhed.

| 13) | Hvis det ikke er bekræftet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, at processen for rettelse af koordineringen er afsluttet, skal den overdragende enhed indlede verbal koordinering. |
| --- | --- |

13)

Hvis det ikke er bekræftet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, at processen for rettelse af koordineringen er afsluttet, skal den overdragende enhed indlede verbal koordinering.

| d) | Afbrydelse af koordineringen






  1) | Det skal sikres, at processen for afbrydelse af koordineringen knytter an til den forudgående anmeldelse eller koordinering, der afbrydes. |
| --- | --- | --- |

d)

Afbrydelse af koordineringen

1)

Det skal sikres, at processen for afbrydelse af koordineringen knytter an til den forudgående anmeldelse eller koordinering, der afbrydes.

| 2) | For en koordineret flyvning udføres processen for afbrydelse af koordineringen sammen med vedkommende enhed, når:






  i) | enheden ikke længere er den næste enhed i koordineringsfølgen |
| --- | --- | --- |

2)

For en koordineret flyvning udføres processen for afbrydelse af koordineringen sammen med vedkommende enhed, når:

i)

enheden ikke længere er den næste enhed i koordineringsfølgen

| ii) | flyveplanen annulleres i den afsendende enhed, hvorefter der ikke længere er behov for koordinering |
| --- | --- |

ii)

flyveplanen annulleres i den afsendende enhed, hvorefter der ikke længere er behov for koordinering

| iii) | der modtages oplysninger om afbrydelse af koordineringen fra den foregående enhed med kompetence for flyvningen. |
| --- | --- |

iii)

der modtages oplysninger om afbrydelse af koordineringen fra den foregående enhed med kompetence for flyvningen.

| 3) | For en anmeldt flyvning udføres processen for afbrydelse af koordineringen sammen med vedkommende enhed, når:






  i) | enheden ikke længere er den næste enhed i koordineringsfølgen |
| --- | --- | --- |

3)

For en anmeldt flyvning udføres processen for afbrydelse af koordineringen sammen med vedkommende enhed, når:

i)

enheden ikke længere er den næste enhed i koordineringsfølgen

| ii) | flyveplanen annulleres i den afsendende enhed, hvorefter der ikke længere er behov for koordinering |
| --- | --- |

ii)

flyveplanen annulleres i den afsendende enhed, hvorefter der ikke længere er behov for koordinering

| iii) | der modtages oplysninger om afbrydelse af koordineringen fra den foregående enhed med kompetence for flyvningen |
| --- | --- |

iii)

der modtages oplysninger om afbrydelse af koordineringen fra den foregående enhed med kompetence for flyvningen

| iv) | flyvningen forsinkes en route, uden at det er muligt at fastlægge et revideret estimat automatisk. |
| --- | --- |

iv)

flyvningen forsinkes en route, uden at det er muligt at fastlægge et revideret estimat automatisk.

| 4) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for afbrydelse af koordineringen er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed. |
| --- | --- |

4)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for afbrydelse af koordineringen er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed.

| 5) | Hvis ikke afslutningen af processen for afbrydelse af koordineringen bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen koordineres, modtage en advarsel. |
| --- | --- |

5)

Hvis ikke afslutningen af processen for afbrydelse af koordineringen bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen koordineres, modtage en advarsel.

| 6) | Oplysningen om afbrydelse af koordineringen skal gøres tilgængelig for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed eller i den enhed, som man aflyser koordineringen med. |
| --- | --- |

6)

Oplysningen om afbrydelse af koordineringen skal gøres tilgængelig for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed eller i den enhed, som man aflyser koordineringen med.

| 7) | Hvis det ikke er bekræftet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, at processen for afbrydelse af koordineringen er afsluttet, skal den overdragende enhed indlede verbal koordinering. |
| --- | --- |

7)

Hvis det ikke er bekræftet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, at processen for afbrydelse af koordineringen er afsluttet, skal den overdragende enhed indlede verbal koordinering.

| e) | Grundlæggende flyvedata






  1) | Processen for grundlæggende flyvedata skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Grundlæggende flyvedata

1)

Processen for grundlæggende flyvedata skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | SSR-mode og -kode. |
| --- | --- |

ii)

SSR-mode og -kode.

| 2) | Tilvejebringes der yderligere oplysninger via processen for grundlæggende flyvedata, skal dette ske på grundlag af en bilateral aftale. |
| --- | --- |

2)

Tilvejebringes der yderligere oplysninger via processen for grundlæggende flyvedata, skal dette ske på grundlag af en bilateral aftale.

| 3) | Processen for grundlæggende flyvedata skal udføres automatisk for hver flyvning, der kommer i betragtning. |
| --- | --- |

3)

Processen for grundlæggende flyvedata skal udføres automatisk for hver flyvning, der kommer i betragtning.

| 4) | Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettigede til processen for grundlæggende flyvedata, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

4)

Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettigede til processen for grundlæggende flyvedata, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 5) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for grundlæggende flyvedata er afsluttet, herunder en med bekræftelse fra den enhed, der har leveret oplysningerne. |
| --- | --- |

5)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for grundlæggende flyvedata er afsluttet, herunder en med bekræftelse fra den enhed, der har leveret oplysningerne.

| 6) | Hvis ikke afslutningen af processen for grundlæggende flyvedata bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den enhed, der har leveret oplysningerne, modtage en advarsel. |
| --- | --- |

6)

Hvis ikke afslutningen af processen for grundlæggende flyvedata bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den enhed, der har leveret oplysningerne, modtage en advarsel.

| f) | Ændring af grundlæggende flyvedata






  1) | Det skal sikres, at processen for ændring af grundlæggende flyvedata knytter an til den forudgående proces for grundlæggende flyvedata vedrørende samme flyvning. |
| --- | --- | --- |

f)

Ændring af grundlæggende flyvedata

1)

Det skal sikres, at processen for ændring af grundlæggende flyvedata knytter an til den forudgående proces for grundlæggende flyvedata vedrørende samme flyvning.

| 2) | Hvilke andre oplysninger, der tilvejebringes som led i processen for ændring af grundlæggende flyvedata, og kriterierne for, hvornår de skal tilvejebringes, skal fastlægges i en bilateral aftale. |
| --- | --- |

2)

Hvilke andre oplysninger, der tilvejebringes som led i processen for ændring af grundlæggende flyvedata, og kriterierne for, hvornår de skal tilvejebringes, skal fastlægges i en bilateral aftale.

| 3) | Processen for ændring af grundlæggende flyvedata må kun iværksættes for en flyvning, der tidligere er blevet anmeldt ved en proces for grundlæggende flyvedata. |
| --- | --- |

3)

Processen for ændring af grundlæggende flyvedata må kun iværksættes for en flyvning, der tidligere er blevet anmeldt ved en proces for grundlæggende flyvedata.

| 4) | Processen for ændring af grundlæggende flyvedata skal iværksættes automatisk i overensstemmelse med de bilateralt aftalte kriterier. |
| --- | --- |

4)

Processen for ændring af grundlæggende flyvedata skal iværksættes automatisk i overensstemmelse med de bilateralt aftalte kriterier.

| 5) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for ændring af grundlæggende flyvedata er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den enhed, der har leveret oplysningerne. |
| --- | --- |

5)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for ændring af grundlæggende flyvedata er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den enhed, der har leveret oplysningerne.

| 6) | Hvis ikke afslutningen af processen for ændring af grundlæggende flyvedata bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den enhed, der har leveret oplysningerne, modtage en advarsel. |
| --- | --- |

6)

Hvis ikke afslutningen af processen for ændring af grundlæggende flyvedata bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den enhed, der har leveret oplysningerne, modtage en advarsel.

| 7) | Oplysningerne i en ændring af grundlæggende flyvedata skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modtagende enhed. |
| --- | --- |

7)

Oplysningerne i en ændring af grundlæggende flyvedata skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modtagende enhed.

| B. | Hvis de pågældende enheder har aftalt at foretage anmeldelse før afgang, skal processerne for frekvensændring og overgang til manuelt styret kommunikation være som følger:






  a) | Anmeldelse og koordinering før afgang






  1) | Processen for anmeldelse og koordinering før afgang skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Hvis de pågældende enheder har aftalt at foretage anmeldelse før afgang, skal processerne for frekvensændring og overgang til manuelt styret kommunikation være som følger:

a)

Anmeldelse og koordinering før afgang

1)

Processen for anmeldelse og koordinering før afgang skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | SSR-mode og -kode (hvis de foreligger) |
| --- | --- |

ii)

SSR-mode og -kode (hvis de foreligger)

| iii) | afgangsflyveplads |
| --- | --- |

iii)

afgangsflyveplads

| iv) | forventet starttid eller estimatdata, efter bilateral aftale |
| --- | --- |

iv)

forventet starttid eller estimatdata, efter bilateral aftale

| v) | bestemmelsesflyveplads |
| --- | --- |

v)

bestemmelsesflyveplads

| vi) | luftfartøjsnummer og -type. |
| --- | --- |

vi)

luftfartøjsnummer og -type.

| 2) | Processen for anmeldelse og koordinering før afgang fra en terminalområdekontrolenhed eller en kontrolcentral skal omfatte følgende oplysninger:






  i) | flyvningens type |
| --- | --- | --- |

2)

Processen for anmeldelse og koordinering før afgang fra en terminalområdekontrolenhed eller en kontrolcentral skal omfatte følgende oplysninger:

i)

flyvningens type

| ii) | udstyrets kapacitet og status. |
| --- | --- |

ii)

udstyrets kapacitet og status.

| 3) | Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal som minimum omfatte kapaciteten til at operere ved RVSM og med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. |
| --- | --- |

3)

Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal som minimum omfatte kapaciteten til at operere ved RVSM og med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.

| 4) | Derudover kan oplysninger om »udstyrets kapacitet og status« omfatte andre oplysninger i overensstemmelse med de bilaterale samarbejdsaftaler. |
| --- | --- |

4)

Derudover kan oplysninger om »udstyrets kapacitet og status« omfatte andre oplysninger i overensstemmelse med de bilaterale samarbejdsaftaler.

| 5) | Processen for anmeldelse og koordinering før afgang skal finde sted mindst én gang for hver berettiget flyvning, som planmæssigt skal passere grænserne, når flyvetiden fra afgang til koordineringspunkt ikke tillader gennemførelse af processerne for indledende koordinering eller anmeldelse. |
| --- | --- |

5)

Processen for anmeldelse og koordinering før afgang skal finde sted mindst én gang for hver berettiget flyvning, som planmæssigt skal passere grænserne, når flyvetiden fra afgang til koordineringspunkt ikke tillader gennemførelse af processerne for indledende koordinering eller anmeldelse.

| 6) | Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettigede til anmeldelse og koordinering hen over grænsen før afgang, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

6)

Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettigede til anmeldelse og koordinering hen over grænsen før afgang, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 7) | Processen for anmeldelse og koordinering før afgang skal udføres igen, hver gang der før afgangen sker en ændring med nogen del af de data, der har været omfattet af den foregående proces for anmeldelse og koordinering før afgang. |
| --- | --- |

7)

Processen for anmeldelse og koordinering før afgang skal udføres igen, hver gang der før afgangen sker en ændring med nogen del af de data, der har været omfattet af den foregående proces for anmeldelse og koordinering før afgang.

| 8) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for anmeldelse og koordinering før afgang er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed. |
| --- | --- |

8)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for anmeldelse og koordinering før afgang er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed.

| 9) | Hvis ikke afslutningen af processen for anmeldelse og koordinering før afgang bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen anmeldes/koordineres, modtage en advarsel. |
| --- | --- |

9)

Hvis ikke afslutningen af processen for anmeldelse og koordinering før afgang bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den flyveleders arbejdsposition, der i den overdragende enhed er ansvarlig for, at flyvningen anmeldes/koordineres, modtage en advarsel.

| 10) | Oplysningerne knyttet til anmeldelse og koordinering før afgang skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed. |
| --- | --- |

10)

Oplysningerne knyttet til anmeldelse og koordinering før afgang skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed.

| b) | Frekvensændring






  1) | Processen for frekvensændring skal omfatte luftfartøjsidentifikation og følgende oplysninger, i det omfang de foreligger:






  i) | frigivelsesindikation |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Frekvensændring

1)

Processen for frekvensændring skal omfatte luftfartøjsidentifikation og følgende oplysninger, i det omfang de foreligger:

i)

frigivelsesindikation

| ii) | klareret flyveniveau |
| --- | --- |

ii)

klareret flyveniveau

| iii) | anvist kurs eller direkte klarering |
| --- | --- |

iii)

anvist kurs eller direkte klarering

| iv) | anvist hastighed |
| --- | --- |

iv)

anvist hastighed

| v) | anvist op- eller nedstigningsvinkel. |
| --- | --- |

v)

anvist op- eller nedstigningsvinkel.

| 2) | Foreligger der en bilateral aftale om det, skal processen for frekvensændring indeholde følgende data:






  i) | aktuel kursposition |
| --- | --- | --- |

2)

Foreligger der en bilateral aftale om det, skal processen for frekvensændring indeholde følgende data:

i)

aktuel kursposition

| ii) | foreskreven frekvens. |
| --- | --- |

ii)

foreskreven frekvens.

| 3) | Processen for frekvensændring skal iværksættes manuelt af den overdragende flyveleder. |
| --- | --- |

3)

Processen for frekvensændring skal iværksættes manuelt af den overdragende flyveleder.

| 4) | Den overdragende ATC-enhed skal meddeles, at processen for frekvensændring er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den accepterende enhed. |
| --- | --- |

4)

Den overdragende ATC-enhed skal meddeles, at processen for frekvensændring er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den accepterende enhed.

| 5) | Hvis ikke afslutningen af processen for frekvensændring bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den overdragende ATC-enhed modtage en advarsel. |
| --- | --- |

5)

Hvis ikke afslutningen af processen for frekvensændring bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den overdragende ATC-enhed modtage en advarsel.

| 6) | Oplysningerne om frekvensændring skal omgående gøres tilgængelige for den accepterende flyveleder. |
| --- | --- |

6)

Oplysningerne om frekvensændring skal omgående gøres tilgængelige for den accepterende flyveleder.

| c) | Overgang til manuelt styret kommunikation






  1) | De oplysninger, der indgår i processen for overgang til manuelt styret kommunikation, skal som minimum omfatte luftfartøjsidentifikation. |
| --- | --- | --- |

c)

Overgang til manuelt styret kommunikation

1)

De oplysninger, der indgår i processen for overgang til manuelt styret kommunikation, skal som minimum omfatte luftfartøjsidentifikation.

| 2) | Den accepterende enhed skal iværksætte processen for overgang til manuelt styret kommunikation, når kommunikationen er bragt i stand. |
| --- | --- |

2)

Den accepterende enhed skal iværksætte processen for overgang til manuelt styret kommunikation, når kommunikationen er bragt i stand.

| 3) | Den accepterende ATC-enhed skal meddeles, at processen for overgang til manuelt styret kommunikation er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den overdragende enhed. |
| --- | --- |

3)

Den accepterende ATC-enhed skal meddeles, at processen for overgang til manuelt styret kommunikation er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den overdragende enhed.

| 4) | Hvis ikke afslutningen af processen for overgang til manuelt styret kommunikation bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den accepterende ATC-enhed modtage en advarsel. |
| --- | --- |

4)

Hvis ikke afslutningen af processen for overgang til manuelt styret kommunikation bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den accepterende ATC-enhed modtage en advarsel.

| 5) | Oplysningerne i forbindelse med overgang til manuelt styret kommunikation skal omgående forelægges for flyvelederen i den overdragende enhed. |
| --- | --- |

5)

Oplysningerne i forbindelse med overgang til manuelt styret kommunikation skal omgående forelægges for flyvelederen i den overdragende enhed.

| d) | Anmeldelse af passagehensigt






  1) | Processen for anmeldelse af passagehensigt skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Anmeldelse af passagehensigt

1)

Processen for anmeldelse af passagehensigt skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | SSR-mode og -kode |
| --- | --- |

ii)

SSR-mode og -kode

| iii) | luftfartøjsnummer og -type |
| --- | --- |

iii)

luftfartøjsnummer og -type

| iv) | identifikationskoden for den kompetente sektor |
| --- | --- |

iv)

identifikationskoden for den kompetente sektor

| v) | passageflyverute, herunder forventede tidspunkter og flyveniveauer for hvert punkt på flyveruten. |
| --- | --- |

v)

passageflyverute, herunder forventede tidspunkter og flyveniveauer for hvert punkt på flyveruten.

| 2) | Processen for anmeldelse af passagehensigt skal indledes manuelt af flyvelederen eller automatisk som beskrevet i samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

2)

Processen for anmeldelse af passagehensigt skal indledes manuelt af flyvelederen eller automatisk som beskrevet i samarbejdsaftalerne.

| 3) | Den anmeldende enhed skal meddeles, at processen for anmeldelse af passagehensigt er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den underrettede enhed. |
| --- | --- |

3)

Den anmeldende enhed skal meddeles, at processen for anmeldelse af passagehensigt er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den underrettede enhed.

| 4) | Hvis ikke afslutningen af processen for anmeldelse af passagehensigt bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den anmeldende enhed modtage en advarsel. |
| --- | --- |

4)

Hvis ikke afslutningen af processen for anmeldelse af passagehensigt bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den anmeldende enhed modtage en advarsel.

| 5) | Oplysningerne i processen for anmeldelse af passagehensigt skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed. |
| --- | --- |

5)

Oplysningerne i processen for anmeldelse af passagehensigt skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed.

| e) | Anmodning om passageklarering






  1) | Processen for anmodning om passageklarering skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Anmodning om passageklarering

1)

Processen for anmodning om passageklarering skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | SSR-mode og -kode |
| --- | --- |

ii)

SSR-mode og -kode

| iii) | luftfartøjsnummer og -type |
| --- | --- |

iii)

luftfartøjsnummer og -type

| iv) | identifikationskoden for den kompetente sektor |
| --- | --- |

iv)

identifikationskoden for den kompetente sektor

| v) | passageflyverute, herunder forventede tidspunkter og flyveniveauer for hvert punkt på flyveruten. |
| --- | --- |

v)

passageflyverute, herunder forventede tidspunkter og flyveniveauer for hvert punkt på flyveruten.

| 2) | Hvis det er aftalt bilateralt, skal en anmodning om passageklarering oplyse udstyrets kapacitet og status. |
| --- | --- |

2)

Hvis det er aftalt bilateralt, skal en anmodning om passageklarering oplyse udstyrets kapacitet og status.

| 3) | Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal mindst omfatte RVSM-kapaciteten og må indeholde andre elementer efter bilateral aftale. |
| --- | --- |

3)

Oplysningerne om »udstyrets kapacitet og status« skal mindst omfatte RVSM-kapaciteten og må indeholde andre elementer efter bilateral aftale.

| 4) | Anmodninger om passageklarering skal indledes på flyvelederens initiativ i overensstemmelse med vilkårene i samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

4)

Anmodninger om passageklarering skal indledes på flyvelederens initiativ i overensstemmelse med vilkårene i samarbejdsaftalerne.

| 5) | Den anmodende enhed skal meddeles, at processen for anmodning om passageklarering er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den enhed, der har modtaget anmodningen. |
| --- | --- |

5)

Den anmodende enhed skal meddeles, at processen for anmodning om passageklarering er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den enhed, der har modtaget anmodningen.

| 6) | Hvis ikke afslutningen af processen for anmodning om passageklarering bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den anmodende enhed modtage en advarsel. |
| --- | --- |

6)

Hvis ikke afslutningen af processen for anmodning om passageklarering bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den anmodende enhed modtage en advarsel.

| 7) | Oplysningerne i en anmodning om passageklarering skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den enhed, der har modtaget anmodningen. |
| --- | --- |

7)

Oplysningerne i en anmodning om passageklarering skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den enhed, der har modtaget anmodningen.

| 8) | En proces for anmodning om passageklarering skal besvares ved enhver af følgende:






  i) | accept af den foreslåede definition af flyverute/luftrumspassage |
| --- | --- | --- |

8)

En proces for anmodning om passageklarering skal besvares ved enhver af følgende:

i)

accept af den foreslåede definition af flyverute/luftrumspassage

| ii) | et modforslag med definition af en anden flyverute/luftrumspassage som anført i afdeling 6 nedenfor |
| --- | --- |

ii)

et modforslag med definition af en anden flyverute/luftrumspassage som anført i afdeling 6 nedenfor

| iii) | afvisning af den foreslåede definition af flyverute/luftrumspassage. |
| --- | --- |

iii)

afvisning af den foreslåede definition af flyverute/luftrumspassage.

| 9) | Hvis der ikke er indløbet et operationelt svar inden for et bilateralt aftalt tidsrum, skal der udsendes en advarsel på den kompetente flyveleders arbejdsposition i den anmodende enhed. |
| --- | --- |

9)

Hvis der ikke er indløbet et operationelt svar inden for et bilateralt aftalt tidsrum, skal der udsendes en advarsel på den kompetente flyveleders arbejdsposition i den anmodende enhed.

| f) | Modforslag om passage






  1) | Det skal sikres, at processen for modforslag om passage knytter an til den forudgående koordinering af samme flyvning. |
| --- | --- | --- |

f)

Modforslag om passage

1)

Det skal sikres, at processen for modforslag om passage knytter an til den forudgående koordinering af samme flyvning.

| 2) | Processen for modforslag om passage skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- |

2)

Processen for modforslag om passage skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | passageflyverute, herunder forventede tidspunkter og flyveniveauer for hvert punkt på flyveruten. |
| --- | --- |

ii)

passageflyverute, herunder forventede tidspunkter og flyveniveauer for hvert punkt på flyveruten.

| 3) | Modforslaget skal indeholde forslag til nyt flyveniveau og/eller ny flyverute. |
| --- | --- |

3)

Modforslaget skal indeholde forslag til nyt flyveniveau og/eller ny flyverute.

| 4) | Den modforslagsstillende enhed skal meddeles, at processen for modforslag om passage er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den oprindeligt anmodende enhed. |
| --- | --- |

4)

Den modforslagsstillende enhed skal meddeles, at processen for modforslag om passage er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den oprindeligt anmodende enhed.

| 5) | Hvis ikke afslutningen af processen for modforslag om passage bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modforslagsstillende enhed modtage en advarsel. |
| --- | --- |

5)

Hvis ikke afslutningen af processen for modforslag om passage bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modforslagsstillende enhed modtage en advarsel.

| 6) | Oplysningerne i processen for modforslag om passage skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den oprindeligt anmodende enhed. |
| --- | --- |

6)

Oplysningerne i processen for modforslag om passage skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den oprindeligt anmodende enhed.

| 7) | Bekræftelsen af, at bearbejdningen af oplysningerne i modforslaget om passage er fuldført af den oprindeligt anmodende enhed, skal følges op med et operationelt svar fra den oprindeligt anmodende enhed. |
| --- | --- |

7)

Bekræftelsen af, at bearbejdningen af oplysningerne i modforslaget om passage er fuldført af den oprindeligt anmodende enhed, skal følges op med et operationelt svar fra den oprindeligt anmodende enhed.

| 8) | Det operationelle svar på et modforslag om passage skal være enten accept eller en afvisning. |
| --- | --- |

8)

Det operationelle svar på et modforslag om passage skal være enten accept eller en afvisning.

| 9) | Hvis der ikke er indløbet et operationelt svar inden for et bilateralt aftalt tidsrum, skal der udsendes en advarsel på den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modforslagsstillende enhed. |
| --- | --- |

9)

Hvis der ikke er indløbet et operationelt svar inden for et bilateralt aftalt tidsrum, skal der udsendes en advarsel på den kompetente flyveleders arbejdsposition i den modforslagsstillende enhed.

| g) | Aflysning af passage






  1) | Det skal sikres, at processen for aflysning af passage knytter an til den forudgående anmeldelse eller koordinering, der aflyses. |
| --- | --- | --- |

g)

Aflysning af passage

1)

Det skal sikres, at processen for aflysning af passage knytter an til den forudgående anmeldelse eller koordinering, der aflyses.

| 2) | Processen for aflysning af passage skal iværksættes af den enhed, der er ansvarlig for flyvningen, når en af følgende situationer forekommer:






  i) | Den flyvning, der forud er anmeldt ved en proces for grundlæggende flyvedata, vil alligevel ikke komme ind i den underrettede enheds luftrum eller er ikke længere af interesse for den underrettede enhed |
| --- | --- | --- |

2)

Processen for aflysning af passage skal iværksættes af den enhed, der er ansvarlig for flyvningen, når en af følgende situationer forekommer:

i)

Den flyvning, der forud er anmeldt ved en proces for grundlæggende flyvedata, vil alligevel ikke komme ind i den underrettede enheds luftrum eller er ikke længere af interesse for den underrettede enhed

| ii) | Passagen vil ikke blive gennemført ad den flyverute, der er angivet i oplysningerne i anmeldelsen af passagehensigt |
| --- | --- |

ii)

Passagen vil ikke blive gennemført ad den flyverute, der er angivet i oplysningerne i anmeldelsen af passagehensigt

| iii) | Passagen vil ikke blive gennemført på de vilkår, der er under forhandling, eller på de betingelser, der er aftalt efter en dialog om luftrumspassage. |
| --- | --- |

iii)

Passagen vil ikke blive gennemført på de vilkår, der er under forhandling, eller på de betingelser, der er aftalt efter en dialog om luftrumspassage.

| 3) | Processen for aflysning af passage skal udløses automatisk eller manuelt ved input fra en flyveleder i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

3)

Processen for aflysning af passage skal udløses automatisk eller manuelt ved input fra en flyveleder i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 4) | Den aflysende enhed skal meddeles, at processen for aflysning af passage er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den underrettede enhed/den enhed, der har modtaget anmodningen. |
| --- | --- |

4)

Den aflysende enhed skal meddeles, at processen for aflysning af passage er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den underrettede enhed/den enhed, der har modtaget anmodningen.

| 5) | Hvis ikke afslutningen af processen for aflysning af passage bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente arbejdsposition i den aflysende enhed modtage en advarsel. |
| --- | --- |

5)

Hvis ikke afslutningen af processen for aflysning af passage bekræftes i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal den kompetente arbejdsposition i den aflysende enhed modtage en advarsel.

| 6) | Oplysningerne i processen for aflysning af passage skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed/den enhed, der har modtaget anmodningen. |
| --- | --- |

6)

Oplysningerne i processen for aflysning af passage skal gøres tilgængelige for den kompetente flyveleders arbejdsposition i den underrettede enhed/den enhed, der har modtaget anmodningen.

| C. | Mellem enheder, der udøver de områdekontroltjenester, som kræves for at operere de datalink-tjenester, der er omhandlet i punkt AUR.COM.2005, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770, eller hvor dette er aftalt med eller mellem andre enheder, skal følgende processer understøttes af automatisering:






  a) | Logon forward






  1) | Processen for logon forward skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- | --- |

C.

Mellem enheder, der udøver de områdekontroltjenester, som kræves for at operere de datalink-tjenester, der er omhandlet i punkt AUR.COM.2005, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770, eller hvor dette er aftalt med eller mellem andre enheder, skal følgende processer understøttes af automatisering:

a)

Logon forward

1)

Processen for logon forward skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | afgangsflyveplads |
| --- | --- |

ii)

afgangsflyveplads

| iii) | destinationsflyveplads |
| --- | --- |

iii)

destinationsflyveplads

| iv) | logontype |
| --- | --- |

iv)

logontype

| v) | logonparametre. |
| --- | --- |

v)

logonparametre.

| 2) | Processen for logon forward skal udføres for hver »datalink logged-on«-flyvning, som planmæssigt skal passere grænser. |
| --- | --- |

2)

Processen for logon forward skal udføres for hver »datalink logged-on«-flyvning, som planmæssigt skal passere grænser.

| 3) | Processen for logon forward skal indledes på tidspunktet for eller snarest muligt efter det først indtrufne af følgende tidspunkter i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne:






  i) | et fastsat antal minutter før den forventede tid ved koordineringspunktet |
| --- | --- | --- |

3)

Processen for logon forward skal indledes på tidspunktet for eller snarest muligt efter det først indtrufne af følgende tidspunkter i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne:

i)

et fastsat antal minutter før den forventede tid ved koordineringspunktet

| ii) | det tidspunkt, hvor luftfartøjet befinder sig på en bilateralt aftalt afstand fra koordineringspunktet. |
| --- | --- |

ii)

det tidspunkt, hvor luftfartøjet befinder sig på en bilateralt aftalt afstand fra koordineringspunktet.

| 4) | Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettiget til processen for logon forward, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne. |
| --- | --- |

4)

Kriterierne for, hvilke flyvninger der er berettiget til processen for logon forward, skal være i overensstemmelse med samarbejdsaftalerne.

| 5) | Logon forward-oplysningerne skal indgå i de tilsvarende flyveinformationer i den modtagende enhed. |
| --- | --- |

5)

Logon forward-oplysningerne skal indgå i de tilsvarende flyveinformationer i den modtagende enhed.

| 6) | Flyvningens »logged-on«-status kan vises ved den kompetente flyveleders arbejdsposition hos den modtagende enhed. |
| --- | --- |

6)

Flyvningens »logged-on«-status kan vises ved den kompetente flyveleders arbejdsposition hos den modtagende enhed.

| 7) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for logon forward er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed. |
| --- | --- |

7)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for logon forward er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed.

| 8) | Hvis ikke det bekræftes, at logon forward-processen er afsluttet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal luftfartøjet anmodes om at etablere luft til jord-datalink-kontakt. |
| --- | --- |

8)

Hvis ikke det bekræftes, at logon forward-processen er afsluttet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, skal luftfartøjet anmodes om at etablere luft til jord-datalink-kontakt.

| b) | Næste underrettede myndighed






  1) | Processen for næste underrettede myndighed skal mindst omfatte følgende oplysninger:






  i) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Næste underrettede myndighed

1)

Processen for næste underrettede myndighed skal mindst omfatte følgende oplysninger:

i)

luftfartøjsidentifikation

| ii) | afgangsflyveplads |
| --- | --- |

ii)

afgangsflyveplads

| iii) | bestemmelsesflyveplads. |
| --- | --- |

iii)

bestemmelsesflyveplads.

| 2) | Der skal udføres en proces for næste underrettede myndighed for hver berettiget flyvning, som passerer grænser. |
| --- | --- |

2)

Der skal udføres en proces for næste underrettede myndighed for hver berettiget flyvning, som passerer grænser.

| 3) | Processen for næste underrettede myndighed skal indledes efter, at det luftbårne system har accepteret anmodningen om anerkendelse som den næste datamyndighed for luftfartøjet. |
| --- | --- |

3)

Processen for næste underrettede myndighed skal indledes efter, at det luftbårne system har accepteret anmodningen om anerkendelse som den næste datamyndighed for luftfartøjet.

| 4) | Efter at behandlingen af oplysningerne om næste underrettede myndighed afsluttes, skal den modtagende enhed indlede en forespørgsel om at påbegynde datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot (CPDLC) med luftfartøjet. |
| --- | --- |

4)

Efter at behandlingen af oplysningerne om næste underrettede myndighed afsluttes, skal den modtagende enhed indlede en forespørgsel om at påbegynde datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot (CPDLC) med luftfartøjet.

| 5) | Hvis oplysningerne om næste underrettede myndighed ikke modtages inden et bilateralt aftalt tidspunkt, anvender den modtagende enhed lokale procedurer med henblik på at oprette datalink-kommunikation med luftfartøjet. |
| --- | --- |

5)

Hvis oplysningerne om næste underrettede myndighed ikke modtages inden et bilateralt aftalt tidspunkt, anvender den modtagende enhed lokale procedurer med henblik på at oprette datalink-kommunikation med luftfartøjet.

| 6) | Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for næste underrettede myndighed er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed. |
| --- | --- |

6)

Den overdragende enhed skal meddeles, at processen for næste underrettede myndighed er afsluttet, herunder med en bekræftelse fra den modtagende enhed.

| 7) | Hvis ikke det bekræftes, at processen for næste underrettede myndighed er afsluttet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, indledes lokale procedurer i den overdragende enhed. |
| --- | --- |

7)

Hvis ikke det bekræftes, at processen for næste underrettede myndighed er afsluttet i overensstemmelse med de gældende krav til tjenestekvaliteten, indledes lokale procedurer i den overdragende enhed.

| 5) | I bilag VIII, subpart B, indsættes følgende afdeling 2:

  »
  AFDELING 2



  Tekniske krav for udøvere af overvågningstjenester



  CNS.TR.205 Tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S







  a) | Udøvere af overvågningstjenester må kun benytte en relevant interrogator i funktionstilstand S ved hjælp af en interrogator-kode inden for systemet, hvis de har fået tildelt en interrogator-kode til dette formål fra den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

5)

I bilag VIII, subpart B, indsættes følgende afdeling 2:

»
  AFDELING 2

AFDELING 2

Tekniske krav for udøvere af overvågningstjenester

Tekniske krav for udøvere af overvågningstjenester

CNS.TR.205 Tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S

CNS.TR.205 Tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S

a)

Udøvere af overvågningstjenester må kun benytte en relevant interrogator i funktionstilstand S ved hjælp af en interrogator-kode inden for systemet, hvis de har fået tildelt en interrogator-kode til dette formål fra den pågældende medlemsstat.

| b) | Udøvere af overvågningstjenester, der opererer eller har til hensigt at operere en relevant interrogator i funktionstilstand S, til hvilken der ikke er tildelt nogen interrogator-kode, skal til den pågældende medlemsstat indsende en ansøgning om interrogator-kode, der som minimum omfatter følgende centrale elementer:






  1) | en entydig ansøgningsreference fra den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

b)

Udøvere af overvågningstjenester, der opererer eller har til hensigt at operere en relevant interrogator i funktionstilstand S, til hvilken der ikke er tildelt nogen interrogator-kode, skal til den pågældende medlemsstat indsende en ansøgning om interrogator-kode, der som minimum omfatter følgende centrale elementer:

1)

en entydig ansøgningsreference fra den pågældende medlemsstat

| 2) | fuldstændige kontaktoplysninger for den repræsentant for medlemsstaten, der er ansvarlig for koordineringen af tildelingen af interrogator-koden i funktionstilstand S |
| --- | --- |

2)

fuldstændige kontaktoplysninger for den repræsentant for medlemsstaten, der er ansvarlig for koordineringen af tildelingen af interrogator-koden i funktionstilstand S

| 3) | fuldstændige kontaktoplysninger for funktionstilstand S-operatøren for kontakt vedrørende tildeling af interrogator-koden i funktionstilstand S |
| --- | --- |

3)

fuldstændige kontaktoplysninger for funktionstilstand S-operatøren for kontakt vedrørende tildeling af interrogator-koden i funktionstilstand S

| 4) | navnet på interrogatoren i funktionstilstand S |
| --- | --- |

4)

navnet på interrogatoren i funktionstilstand S

| 5) | anvendelsen af interrogatoren i funktionstilstand S (operationel eller test) |
| --- | --- |

5)

anvendelsen af interrogatoren i funktionstilstand S (operationel eller test)

| 6) | placeringen af interrogatoren i funktionstilstand S |
| --- | --- |

6)

placeringen af interrogatoren i funktionstilstand S

| 7) | planlagt dato for første transmission i funktionstilstand S for interrogatoren i funktionstilstand S |
| --- | --- |

7)

planlagt dato for første transmission i funktionstilstand S for interrogatoren i funktionstilstand S

| 8) | ønsket funktionstilstand S-dækning |
| --- | --- |

8)

ønsket funktionstilstand S-dækning

| 9) | særlige operationelle krav |
| --- | --- |

9)

særlige operationelle krav

| 10) | mulighed for SI-kode |
| --- | --- |

10)

mulighed for SI-kode

| 11) | mulighed for »II/SI-kode-funktion« |
| --- | --- |

11)

mulighed for »II/SI-kode-funktion«

| 12) | mulighed for dækningskort. |
| --- | --- |

12)

mulighed for dækningskort.

| c) | Udbydere af overvågningstjenester skal overholde kravene med hensyn til de centrale elementer i de interrogator-kodetildelinger, de har modtaget, herunder som minimum følgende elementer:






  1) | en tilsvarende ansøgningsreference fra den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

c)

Udbydere af overvågningstjenester skal overholde kravene med hensyn til de centrale elementer i de interrogator-kodetildelinger, de har modtaget, herunder som minimum følgende elementer:

1)

en tilsvarende ansøgningsreference fra den pågældende medlemsstat

| 2) | en entydig tildelingsreference fra tildelingstjenesten for interrogator-koder |
| --- | --- |

2)

en entydig tildelingsreference fra tildelingstjenesten for interrogator-koder

| 3) | eventuelle overflødige tildelingsreferencer |
| --- | --- |

3)

eventuelle overflødige tildelingsreferencer

| 4) | den tildelte interrogator-kode |
| --- | --- |

4)

den tildelte interrogator-kode

| 5) | restriktioner på overvågnings- og spærringsdækning i form af sektorintervaller eller funktionstilstand S S-dækningskort |
| --- | --- |

5)

restriktioner på overvågnings- og spærringsdækning i form af sektorintervaller eller funktionstilstand S S-dækningskort

| 6) | implementeringsperiode, hvor tildelingsbehovene skal registreres i den interrogator i funktionstilstand S, der identificeres i ansøgningen |
| --- | --- |

6)

implementeringsperiode, hvor tildelingsbehovene skal registreres i den interrogator i funktionstilstand S, der identificeres i ansøgningen

| 7) | implementeringsrækkefølge, som skal overholdes |
| --- | --- |

7)

implementeringsrækkefølge, som skal overholdes

| 8) | eventuelt og i sammenhæng med andre alternativer: anbefalinger til klynger |
| --- | --- |

8)

eventuelt og i sammenhæng med andre alternativer: anbefalinger til klynger

| 9) | eventuelt specifikke operationelle restriktioner. |
| --- | --- |

9)

eventuelt specifikke operationelle restriktioner.

| d) | Udøvere af overvågningstjenester skal mindst hver sjette måned give den pågældende medlemsstat besked om enhver ændring af installationsplanlægningen eller i driftsstatus for relevante interrogatorer i funktionstilstand S med hensyn til alle de centrale krav vedrørende interrogator-kodetildelingen i henhold til litra c). |
| --- | --- |

d)

Udøvere af overvågningstjenester skal mindst hver sjette måned give den pågældende medlemsstat besked om enhver ændring af installationsplanlægningen eller i driftsstatus for relevante interrogatorer i funktionstilstand S med hensyn til alle de centrale krav vedrørende interrogator-kodetildelingen i henhold til litra c).

| e) | Udøvere af overvågningstjenester skal sikre, at hver af deres interrogatorer i funktionstilstand S udelukkende benytter den interrogator-kode, de har fået tildelt.« |
| --- | --- |

e)

Udøvere af overvågningstjenester skal sikre, at hver af deres interrogatorer i funktionstilstand S udelukkende benytter den interrogator-kode, de har fået tildelt.«

| 6) | I bilag IX affattes punkt ATFM.TR.100 således:

  »
  AFTM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for udøvere af lufttrafikregulering

  Udøvere af lufttrafikregulering skal kunne påvise, at deres arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 (*5) og (EU) 2019/123.

  (*5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (EUT L 80 af 26.3.2010, s. 10).«
  " |
| --- | --- |

6)

I bilag IX affattes punkt ATFM.TR.100 således:

»
  AFTM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for udøvere af lufttrafikregulering

AFTM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for udøvere af lufttrafikregulering

Udøvere af lufttrafikregulering skal kunne påvise, at deres arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 (*5) og (EU) 2019/123.

*5

(*5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (EUT L 80 af 26.3.2010, s. 10).«
  "

*5

| 7) | I bilag X affattes punkt ASM.TR.100 således:

  »
  ASM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for udøvere af luftrumsstyring

  Udøvere af luftrumsstyring skal kunne påvise, at deres arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 (*6) og (EU) 2019/123.

  (*6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 af 23. december 2005 om fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet (EUT L 342 af 24.12.2005, s. 20).«
  " |
| --- | --- |

7)

I bilag X affattes punkt ASM.TR.100 således:

»
  ASM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for udøvere af luftrumsstyring

ASM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for udøvere af luftrumsstyring

Udøvere af luftrumsstyring skal kunne påvise, at deres arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 (*6) og (EU) 2019/123.

*6

(*6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 af 23. december 2005 om fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet (EUT L 342 af 24.12.2005, s. 20).«
  "

*6

| 8) | I bilag XII foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt NM.TR.100 affattes således:

  »
  NM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for netadministratoren

  Netadministratoren skal kunne påvise, at dennes arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 255/2010 og (EU) 2019/123.« |
| --- | --- | --- |

8)

I bilag XII foretages følgende ændringer:

a)

Punkt NM.TR.100 affattes således:

»
  NM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for netadministratoren

NM.TR.100 Arbejdsmetoder og driftsprocedurer for netadministratoren

Netadministratoren skal kunne påvise, at dennes arbejdsmetoder og driftsprocedurer er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 255/2010 og (EU) 2019/123.«

| b) | Følgende indsættes som afdeling 2:

  »
  AFDELING 2



  Tekniske krav til udførelse af netfunktioner for lufttrafikstyring (netfunktioner)



  NM.TR.105 Tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S







  a) | Netadministratoren skal have indført en procedure, der sikrer, at tildelingssystemet for interrogator-koder:






  1) | kontrollerer, at ansøgningerne om interrogator-koder overholder de gældende konventioner vedrørende formater og data |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som afdeling 2:

»
  AFDELING 2

AFDELING 2

Tekniske krav til udførelse af netfunktioner for lufttrafikstyring (netfunktioner)

Tekniske krav til udførelse af netfunktioner for lufttrafikstyring (netfunktioner)

NM.TR.105 Tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S

NM.TR.105 Tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S

a)

Netadministratoren skal have indført en procedure, der sikrer, at tildelingssystemet for interrogator-koder:

1)

kontrollerer, at ansøgningerne om interrogator-koder overholder de gældende konventioner vedrørende formater og data

| 2) | kontrollerer, at ansøgningerne om interrogator-koder er fuldstændige, nøjagtige og rettidige |
| --- | --- |

2)

kontrollerer, at ansøgningerne om interrogator-koder er fuldstændige, nøjagtige og rettidige

| 3) | senest seks kalendermåneder efter datoen for indgivelsen af ansøgningen:






  i) | udfører opdateringssimuleringer af tildelingsplanen for interrogator-koder baseret på de indkomne ansøgninger |
| --- | --- | --- |

3)

senest seks kalendermåneder efter datoen for indgivelsen af ansøgningen:

i)

udfører opdateringssimuleringer af tildelingsplanen for interrogator-koder baseret på de indkomne ansøgninger

| ii) | forbereder en planlagt opdatering af tildelingsplanen for interrogator-koder, som skal godkendes af de medlemsstater, der påvirkes af den |
| --- | --- |

ii)

forbereder en planlagt opdatering af tildelingsplanen for interrogator-koder, som skal godkendes af de medlemsstater, der påvirkes af den

| iii) | sørger for, at den planlagte opdatering af tildelingsplanen for interrogator-koder i videst muligt omfang opfylder de operationelle krav i ansøgningerne om interrogator-koder i henhold til de centrale elementer i punkt CNS.TR.205, litra b), nr. 7-9 |
| --- | --- |

iii)

sørger for, at den planlagte opdatering af tildelingsplanen for interrogator-koder i videst muligt omfang opfylder de operationelle krav i ansøgningerne om interrogator-koder i henhold til de centrale elementer i punkt CNS.TR.205, litra b), nr. 7-9

| iv) | ajourfører og videresender tildelingsplanen for interrogator-koder til medlemsstaterne umiddelbart efter godkendelsen med forbehold af de nationale procedurer for formidling af oplysninger om interrogatorer i funktionstilstand S, der anvendes til militære formål. |
| --- | --- |

iv)

ajourfører og videresender tildelingsplanen for interrogator-koder til medlemsstaterne umiddelbart efter godkendelsen med forbehold af de nationale procedurer for formidling af oplysninger om interrogatorer i funktionstilstand S, der anvendes til militære formål.

| b) | Netadministratoren skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at militære enheder, der anvender relevante interrogatorer i funktionstilstand S på enhver anden interrogator-kode end II-kode 0 og andre koder, der er forbeholdt den militære forvaltning, opfylder kravene til tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S. |
| --- | --- |

b)

Netadministratoren skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at militære enheder, der anvender relevante interrogatorer i funktionstilstand S på enhver anden interrogator-kode end II-kode 0 og andre koder, der er forbeholdt den militære forvaltning, opfylder kravene til tildeling og brug af interrogator-koder i funktionstilstand S.

| c) | Netadministratoren skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at militære enheder, der anvender interrogatorer i funktionstilstand S på II-kode 0 eller andre interrogator-koder, som er forbeholdt den militære forvaltning, overvåger, at kun disse interrogator-koder anvendes, så ukoordineret brug af interrogator-koder inden for systemet undgås. |
| --- | --- |

c)

Netadministratoren skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at militære enheder, der anvender interrogatorer i funktionstilstand S på II-kode 0 eller andre interrogator-koder, som er forbeholdt den militære forvaltning, overvåger, at kun disse interrogator-koder anvendes, så ukoordineret brug af interrogator-koder inden for systemet undgås.

| d) | Netadministratoren træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at tildeling og brug af interrogator-koder til militære enheder ikke har negative følger for den overordnede flyvesikkerhed. |
| --- | --- |

d)

Netadministratoren træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at tildeling og brug af interrogator-koder til militære enheder ikke har negative følger for den overordnede flyvesikkerhed.

NM.TR.110 Udpegning af flyvninger, der er berettiget til individuel identifikation ved hjælp af luftfartøjsidentifikation

NM.TR.110 Udpegning af flyvninger, der er berettiget til individuel identifikation ved hjælp af luftfartøjsidentifikation

| a) | Netadministratoren skal på grundlag af den del af luftrummet, der er oplyst i henhold til tillæg 1 til denne forordnings punkt ATS.OR.446, litra b), og de flyveplaner, der er afgivet i overensstemmelse med punkt SERA.4013 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012, vurdere, hvorvidt flyvningen er berettiget til tildeling af conspicuity-SSR-koden A1000. |
| --- | --- |

a)

Netadministratoren skal på grundlag af den del af luftrummet, der er oplyst i henhold til tillæg 1 til denne forordnings punkt ATS.OR.446, litra b), og de flyveplaner, der er afgivet i overensstemmelse med punkt SERA.4013 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012, vurdere, hvorvidt flyvningen er berettiget til tildeling af conspicuity-SSR-koden A1000.

| b) | Netadministratoren skal meddele alle berørte lufttrafiktjenesteenheder de flyvninger, der er berettiget til anvendelse af conspicuity-SSR-koden A1000.« |
| --- | --- |

b)

Netadministratoren skal meddele alle berørte lufttrafiktjenesteenheder de flyvninger, der er berettiget til anvendelse af conspicuity-SSR-koden A1000.«

---

(*1)  Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (EUT L 224 af 21.8.2012, s. 1).«

*1

(*2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1768 af 14. juli 2023 om fastlæggelse af regler for certificering og erklæring for lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestekomponenter (EUT L 228 af 15.9.2023, s. 1).«

*2

(*3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1769 af 12. september 2023 om tekniske krav og administrative procedurer for godkendelse af organisationer, der er involveret i konstruktion eller produktion af lufttrafikstyrings-/luftfartstjenestesystemer og -komponenter, og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/203 (EUT L 228 af 15.9.2023, s. 19).«

*3

(*4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 af 12. september 2023 om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 (EUT L 228 af 15.9.2023, s. 39).«

*4

(*5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (EUT L 80 af 26.3.2010, s. 10).«

*5

(*6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 af 23. december 2005 om fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet (EUT L 342 af 24.12.2005, s. 20).«
  «

*6

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/73

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1772

af 12. september 2023

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 for så vidt angår driftsregler for anvendelse af lufttrafikstyrings- og luftfartstjenestesystemer og -komponenter i det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1033/2006

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1139 af 4. juli 2018 om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, (EF) nr. 1008/2008, (EU) nr. 996/2010, (EU) nr. 376/2014 og direktiv 2014/30/EU og 2014/53/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 og (EF) nr. 216/2008 og Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 (1), særlig artikel 31 og artikel 44, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 140, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1139 skal gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 (2), tilpasses bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1139 senest den 12. september 2023. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 140, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1139 skal gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets ophævede forordning (EF) nr. 552/2004 (2), tilpasses bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1139 senest den 12. september 2023.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 (3) fastsættes procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 (3) fastsættes procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum.

| (3) | I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 (4) fastsættes fælles regler for luftrummet og operationelle bestemmelser vedrørende luftfartstjenester og -procedurer. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 (4) fastsættes fælles regler for luftrummet og operationelle bestemmelser vedrørende luftfartstjenester og -procedurer.

| (4) | For at sikre sammenhæng i kravene til anvendelse af udstyr til lufttrafikstyring og luftfartstjenester (»ATM/ANS«) i det fælles europæiske luftrum, bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 ændres for at medtage de relevante krav til flyveplanlægning i forordning (EF) nr. 1033/2006, som ophæves ved denne forordning. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre sammenhæng i kravene til anvendelse af udstyr til lufttrafikstyring og luftfartstjenester (»ATM/ANS«) i det fælles europæiske luftrum, bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 ændres for at medtage de relevante krav til flyveplanlægning i forordning (EF) nr. 1033/2006, som ophæves ved denne forordning.

| (5) | Eftersom netadministratoren gives beføjelser til behandling af flyveplaner i fasen før flyvning, bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 også gælde for netadministratoren. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom netadministratoren gives beføjelser til behandling af flyveplaner i fasen før flyvning, bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 også gælde for netadministratoren.

| (6) | Det er afgørende, at alle brugere overholder driftsmanualer, som er udviklet og vedligeholdt af netadministratoren, når de indsender flyveplaner. |
| --- | --- |

(6)

Det er afgørende, at alle brugere overholder driftsmanualer, som er udviklet og vedligeholdt af netadministratoren, når de indsender flyveplaner.

| (7) | Standardflyveplaner anvendes ikke længere i EUR-regionen, så alle henvisninger til standardflyveplaner bør udgå. |
| --- | --- |

(7)

Standardflyveplaner anvendes ikke længere i EUR-regionen, så alle henvisninger til standardflyveplaner bør udgå.

| (8) | Kravene vedrørende procedurerne for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum, som er fastsat i gennemførelsesforordning (EF) nr. 1033/2006, finder ikke længere anvendelse på tjenester, der udøves i det fælles europæiske luftrum uden for Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) europæiske region (EUR-regionen), som defineret i ICAO's EUR »air navigation plan«, bind I (dok 7754), på grund af deres lokale lave trafikvolumen og geografiske situation med luftrum, der kun grænser op til luftrum henhørende under et tredjelands ATM/ANS-udøveres ansvar, hvilket berettiger forskellige lokale koordineringsordninger med omkringliggende tredjelande. |
| --- | --- |

(8)

Kravene vedrørende procedurerne for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum, som er fastsat i gennemførelsesforordning (EF) nr. 1033/2006, finder ikke længere anvendelse på tjenester, der udøves i det fælles europæiske luftrum uden for Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) europæiske region (EUR-regionen), som defineret i ICAO's EUR »air navigation plan«, bind I (dok 7754), på grund af deres lokale lave trafikvolumen og geografiske situation med luftrum, der kun grænser op til luftrum henhørende under et tredjelands ATM/ANS-udøveres ansvar, hvilket berettiger forskellige lokale koordineringsordninger med omkringliggende tredjelande.

| (9) | Forordning (EF) nr. 1033/2006 bør derfor ophæves, og gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 1033/2006 bør derfor ophæves, og gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 bør derfor ændres.

| (10) | Ved ændring af kravene i denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af masterplanen for lufttrafikstyring og dens afsnit om kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet. |
| --- | --- |

(10)

Ved ændring af kravene i denne forordning er der taget behørigt hensyn til indholdet af masterplanen for lufttrafikstyring og dens afsnit om kommunikations-, navigations- og overvågningskapacitet.

| (11) | Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur foreslog i sin udtalelse nr. 1/2023 (5) foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(11)

Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur foreslog i sin udtalelse nr. 1/2023 (5) foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 75, stk. 2, litra b) og c), og artikel 76, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1139.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 127 i forordning (EU) 2018/1139 — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 127 i forordning (EU) 2018/1139 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012

I gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 3, affattes således:

  »3.   Denne forordning gælder også for medlemsstaternes kompetente myndigheder, luftfartstjenesteudøvere, netadministratoren, flyvepladsoperatører og personale på jorden, der er beskæftiget med luftfartøjers operationer.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 3, affattes således:

»3.   Denne forordning gælder også for medlemsstaternes kompetente myndigheder, luftfartstjenesteudøvere, netadministratoren, flyvepladsoperatører og personale på jorden, der er beskæftiget med luftfartøjers operationer.«

| 2) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende indsættes som nr. 19a):






  »19a) | »luftfartøjsidentifikation«: en gruppe bogstaver, tal eller en kombination heraf, som enten er identisk med eller er den tilsvarende kodebetegnelse for det flykaldesignal, der skal benyttes i luft til jord-kommunikation, og som benyttes til at identificere luftfartøjet i lufttrafiktjenesternes jord til jord-kommunikation«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Følgende indsættes som nr. 19a):

»19a)

»luftfartøjsidentifikation«: en gruppe bogstaver, tal eller en kombination heraf, som enten er identisk med eller er den tilsvarende kodebetegnelse for det flykaldesignal, der skal benyttes i luft til jord-kommunikation, og som benyttes til at identificere luftfartøjet i lufttrafiktjenesternes jord til jord-kommunikation«.

| b) | Følgende indsættes som nr. 69a):






  »69a) | »forventet afgangsdato«: den dato, på hvilken luftfartøjet forventes at sætte sig i bevægelse i forbindelse med afgangen«. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som nr. 69a):

»69a)

»forventet afgangsdato«: den dato, på hvilken luftfartøjet forventes at sætte sig i bevægelse i forbindelse med afgangen«.

| c) | Følgende indsættes som nr. 89b):






  »89b) | »integreret system til behandling af oprindelige flyveplaner« (»Integrated Initial Flight Plan Processing System«, i det følgende benævnt »IFPS«): et system under det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet, gennem hvilket en centraliseret flyplanbehandlings- og distributionstjeneste, som håndterer modtagelse, validering og distribution af flyveplaner, leveres i det luftrum, hvor denne forordning finder anvendelse«. |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som nr. 89b):

»89b)

»integreret system til behandling af oprindelige flyveplaner« (»Integrated Initial Flight Plan Processing System«, i det følgende benævnt »IFPS«): et system under det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet, gennem hvilket en centraliseret flyplanbehandlings- og distributionstjeneste, som håndterer modtagelse, validering og distribution af flyveplaner, leveres i det luftrum, hvor denne forordning finder anvendelse«.

| d) | Følgende indsættes som nr. 96a):






  »96a) | »netadministrator«: det organ, der varetager de opgaver, som er nødvendige for at udføre de funktioner, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004«. |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende indsættes som nr. 96a):

»96a)

»netadministrator«: det organ, der varetager de opgaver, som er nødvendige for at udføre de funktioner, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004«.

| e) | Følgende indsættes som nr. 97a):






  »97a) | »NOTAM«: en oplysning, der formidles via telekommunikation og indeholder information vedrørende etablering, tilstand eller ændring ved enhver luftfartsfacilitet, tjeneste, procedure eller fare, hvorom betimelig viden er nødvendig for personale beskæftiget med flyveoperationer«. |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende indsættes som nr. 97a):

»97a)

»NOTAM«: en oplysning, der formidles via telekommunikation og indeholder information vedrørende etablering, tilstand eller ændring ved enhver luftfartsfacilitet, tjeneste, procedure eller fare, hvorom betimelig viden er nødvendig for personale beskæftiget med flyveoperationer«.

| f) | Følgende indsættes som nr. 99a):






  »99a) | »afsender af en flyveplan«: en person eller organisation, der indgiver flyveplaner og opdateringsmeldinger hertil til det integrerede system til behandling af oprindelige flyveplaner (IFPS), herunder piloter, operatører og agenter, der handler på deres vegne, samt ATS-enheder«. |
| --- | --- | --- |

f)

Følgende indsættes som nr. 99a):

»99a)

»afsender af en flyveplan«: en person eller organisation, der indgiver flyveplaner og opdateringsmeldinger hertil til det integrerede system til behandling af oprindelige flyveplaner (IFPS), herunder piloter, operatører og agenter, der handler på deres vegne, samt ATS-enheder«.

| g) | Følgende indsættes som nr. 100a):






  »100a) | »fasen før flyvning«: tidsrummet fra den første indgivelse af en flyveplan til den første klarering gives.« |
| --- | --- | --- |

g)

Følgende indsættes som nr. 100a):

»100a)

»fasen før flyvning«: tidsrummet fra den første indgivelse af en flyveplan til den første klarering gives.«

| 3) | Bilaget ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

3)

Bilaget ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1033/2006 ophæves.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1033/2006 af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum (EUT L 186 af 7.7.2006, s. 46).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 af 26. september 2012 om fælles regler for luftrummet og operationelle bestemmelser vedrørende luftfartstjenester og -procedurer og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011 og forordning (EF) nr. 1265/2007, (EF) nr. 1794/2006, (EF) nr. 730/2006, (EF) nr. 1033/2006 og (EU) nr. 255/2010 (EUT L 281 af 13.10.2012, s. 1).

4

(5)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions.

5

---

BILAG

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 foretages følgende ændringer:

| 1) | Punkt SERA.2001 affattes således:

  »
  SERA.2001 Genstand

  Med forbehold af SERA.1001 gælder dette bilag for luftrumsbrugere og luftfartøjer, der






  a) | opererer ind i, inden for eller ud af Unionen |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt SERA.2001 affattes således:

»
  SERA.2001 Genstand

Med forbehold af SERA.1001 gælder dette bilag for luftrumsbrugere og luftfartøjer, der

a)

opererer ind i, inden for eller ud af Unionen

| b) | bærer nationalitets- og registreringsmærker fra en EU-medlemsstat, og som opererer i et hvilket som helst luftrum, i det omfang de ikke er i modstrid med de regler, som er udstedt i den stat, der har jurisdiktion over det område, som overflyves.« |
| --- | --- |

b)

bærer nationalitets- og registreringsmærker fra en EU-medlemsstat, og som opererer i et hvilket som helst luftrum, i det omfang de ikke er i modstrid med de regler, som er udstedt i den stat, der har jurisdiktion over det område, som overflyves.«

| 2) | I SERA.4001 foretages følgende ændringer:






  a) | Llitra c) og d) affattes således:






  »c) | En flyveplan skal






  1) | indgives før afgang:






  i) | direkte til netadministratoren eller via et meldekontor for lufttrafiktjenester i overensstemmelse med driftsmanualerne, som indeholder de nødvendige instrukser og oplysninger, der er udviklet og vedligeholdt af netadministratoren, hvis flyvningen forventes gennemført i overensstemmelse med IFR på en del af eller hele flyvningen i det fælles europæiske luftrum, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I SERA.4001 foretages følgende ændringer:

a)

Llitra c) og d) affattes således:

»c)

En flyveplan skal

1)

indgives før afgang:

i)

direkte til netadministratoren eller via et meldekontor for lufttrafiktjenester i overensstemmelse med driftsmanualerne, som indeholder de nødvendige instrukser og oplysninger, der er udviklet og vedligeholdt af netadministratoren, hvis flyvningen forventes gennemført i overensstemmelse med IFR på en del af eller hele flyvningen i det fælles europæiske luftrum, eller

| ii) | til et meldekontor for lufttrafiktjenester i andre tilfælde. |
| --- | --- |

ii)

til et meldekontor for lufttrafiktjenester i andre tilfælde.

| 2) | under flyvningen indgives til vedkommende lufttrafiktjenesteenhed eller radiostation for lufttrafiktjeneste. |
| --- | --- |

2)

under flyvningen indgives til vedkommende lufttrafiktjenesteenhed eller radiostation for lufttrafiktjeneste.

| d) | Medmindre den kompetente myndighed foreskriver en kortere frist for indenrigs VFR-flyvninger, skal der indgives en flyveplan for enhver flyvning, der er planlagt til at krydse internationale grænser, eller for hvilken der vil blive ydet flyvekontroltjeneste eller flyverådgivningstjeneste i overensstemmelse med følgende:






  1) | ikke flere end 120 timer før det forventede afgangstidspunkt |
| --- | --- | --- |

d)

Medmindre den kompetente myndighed foreskriver en kortere frist for indenrigs VFR-flyvninger, skal der indgives en flyveplan for enhver flyvning, der er planlagt til at krydse internationale grænser, eller for hvilken der vil blive ydet flyvekontroltjeneste eller flyverådgivningstjeneste i overensstemmelse med følgende:

1)

ikke flere end 120 timer før det forventede afgangstidspunkt

| 2) | mindst 3 timer før det forventede afgangstidspunkt for flyvninger, som kan være underlagt lufttrafikreguleringsforanstaltninger |
| --- | --- |

2)

mindst 3 timer før det forventede afgangstidspunkt for flyvninger, som kan være underlagt lufttrafikreguleringsforanstaltninger

| 3) | mindst 60 minutter før afgang for alle andre flyvninger, der ikke er omfattet af punkt 2, eller |
| --- | --- |

3)

mindst 60 minutter før afgang for alle andre flyvninger, der ikke er omfattet af punkt 2, eller

| 4) | hvis den indgives under flyvningen, på et tidspunkt som sikrer, at den modtages af den vedkommende ATS-enhed mindst 10 minutter, før luftfartøjet forventes at nå:






  i) | det påtænkte indflyvningspunkt i et kontrolområde eller rådgivningsområde eller |
| --- | --- | --- |

4)

hvis den indgives under flyvningen, på et tidspunkt som sikrer, at den modtages af den vedkommende ATS-enhed mindst 10 minutter, før luftfartøjet forventes at nå:

i)

det påtænkte indflyvningspunkt i et kontrolområde eller rådgivningsområde eller

| ii) | punktet for krydsning af en luftvej eller rådgivningsrute.« |
| --- | --- |

ii)

punktet for krydsning af en luftvej eller rådgivningsrute.«

| b) | Følgende tilføjes som litra e) og f):






  »e) | For flyvninger, der gennemføres helt eller delvis i overensstemmelse med IFR med indflyvning i en lufttrafiktjenesteenheds ansvarsområde, for hvilke der ikke tidligere er modtaget nogen flyveplan fra netadministratoren, skal den pågældende enhed til netadministratoren transmittere luftfartøjsidentifikation, luftfartøjstype, stedet for indflyvning i dens ansvarsområde, tidspunktet herfor og flyveniveauet på det pågældende punkt, samt rute og bestemmelsesflyveplads for flyvningen. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende tilføjes som litra e) og f):

»e)

For flyvninger, der gennemføres helt eller delvis i overensstemmelse med IFR med indflyvning i en lufttrafiktjenesteenheds ansvarsområde, for hvilke der ikke tidligere er modtaget nogen flyveplan fra netadministratoren, skal den pågældende enhed til netadministratoren transmittere luftfartøjsidentifikation, luftfartøjstype, stedet for indflyvning i dens ansvarsområde, tidspunktet herfor og flyveniveauet på det pågældende punkt, samt rute og bestemmelsesflyveplads for flyvningen.

| f) | De krav, som er fastsat i litra c), d) og e), finder ikke anvendelse i det fælles europæiske luftrum, som ikke er en del af ICAO's EUR-region.« |
| --- | --- |

f)

De krav, som er fastsat i litra c), d) og e), finder ikke anvendelse i det fælles europæiske luftrum, som ikke er en del af ICAO's EUR-region.«

| 3) | Punkt SERA.4005 affattes således:

  »
  SERA.4005 Indhold af en flyveplan







  a) | En flyveplan skal indeholde alle oplysninger, som den kompetente myndighed anser for relevante for så vidt angår følgende:






  1) | luftfartøjsidentifikation |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Punkt SERA.4005 affattes således:

»
  SERA.4005 Indhold af en flyveplan

a)

En flyveplan skal indeholde alle oplysninger, som den kompetente myndighed anser for relevante for så vidt angår følgende:

1)

luftfartøjsidentifikation

| 2) | flyveregler og flyvningens art |
| --- | --- |

2)

flyveregler og flyvningens art

| 3) | antal luftfartøjer, luftfartøjstype(r) og wake turbulence-kategori |
| --- | --- |

3)

antal luftfartøjer, luftfartøjstype(r) og wake turbulence-kategori

| 4) | luftfartøjets udstyr og kapacitet |
| --- | --- |

4)

luftfartøjets udstyr og kapacitet

| 5) | afgangsflyveplads eller -operationslokalitet |
| --- | --- |

5)

afgangsflyveplads eller -operationslokalitet

| 6) | forventet afgangsdato og -tidspunkt |
| --- | --- |

6)

forventet afgangsdato og -tidspunkt

| 7) | marchhastighed(er) |
| --- | --- |

7)

marchhastighed(er)

| 8) | marchhøjde(r) |
| --- | --- |

8)

marchhøjde(r)

| 9) | rute, der skal følges |
| --- | --- |

9)

rute, der skal følges

| 10) | bestemmelsesflyveplads eller -operationslokalitet og beregnet tidsforbrug |
| --- | --- |

10)

bestemmelsesflyveplads eller -operationslokalitet og beregnet tidsforbrug

| 11) | alternativ(e) flyveplads(er) eller operationslokalitet(er) |
| --- | --- |

11)

alternativ(e) flyveplads(er) eller operationslokalitet(er)

| 12) | brændstofmængde udtrykt i flyvetid |
| --- | --- |

12)

brændstofmængde udtrykt i flyvetid

| 13) | samlet antal personer om bord |
| --- | --- |

13)

samlet antal personer om bord

| 14) | nød- og redningsudstyr, herunder et redningssystem med ballistisk faldskærm |
| --- | --- |

14)

nød- og redningsudstyr, herunder et redningssystem med ballistisk faldskærm

| 15) | andre oplysninger. |
| --- | --- |

15)

andre oplysninger.

| b) | For flyveplaner indgivet under flyvning skal afgangsflyvepladsen eller -operationslokaliteten være den lokalitet, hvorfra supplerende oplysninger om flyvningen kan indhentes, hvis det er nødvendigt. Desuden erstattes oplysningen om forventet afgangstidspunkt af tidspunktet over det første punkt på den rute, hvortil flyveplanen refererer.« |
| --- | --- |

b)

For flyveplaner indgivet under flyvning skal afgangsflyvepladsen eller -operationslokaliteten være den lokalitet, hvorfra supplerende oplysninger om flyvningen kan indhentes, hvis det er nødvendigt. Desuden erstattes oplysningen om forventet afgangstidspunkt af tidspunktet over det første punkt på den rute, hvortil flyveplanen refererer.«

| 4) | Punkt SERA.4010 affattes således:

  »
  SERA.4010 Udfyldelse af en flyveplan







  a) | En flyveplan skal efter behov indeholde oplysninger om de relevante emner, som er opført i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1) til 11), for hele ruten eller den del deraf, for hvilken flyveplanen indgives. |
| --- | --- | --- |

4)

Punkt SERA.4010 affattes således:

»
  SERA.4010 Udfyldelse af en flyveplan

a)

En flyveplan skal efter behov indeholde oplysninger om de relevante emner, som er opført i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1) til 11), for hele ruten eller den del deraf, for hvilken flyveplanen indgives.

| b) | Luftfartøjsoperatører, afsendere af flyveplaner og lufttrafiktjenesteenheder, der følger de nødvendige instrukser, som er opført i punkt SERA.4001, litra c), nr. 1), nr. i), skal overholde følgende:






  1) | instrukserne til udfyldelse af flyveplansformularen i tillæg 6 |
| --- | --- | --- |

b)

Luftfartøjsoperatører, afsendere af flyveplaner og lufttrafiktjenesteenheder, der følger de nødvendige instrukser, som er opført i punkt SERA.4001, litra c), nr. 1), nr. i), skal overholde følgende:

1)

instrukserne til udfyldelse af flyveplansformularen i tillæg 6

| 2) | eventuelle begrænsninger identificeret i relevante luftfartsinformationspublikationer (AIP'er). |
| --- | --- |

2)

eventuelle begrænsninger identificeret i relevante luftfartsinformationspublikationer (AIP'er).

| c) | Luftfarttøjsoperatører eller agenter, der handler på deres vegne, hvis flyvning på en del af elle hele ruten forventes gennemført i det fælles europæiske luftrum i overensstemmelse med IFR, skal indsætte den egnede indikator for det luftfartøjsudstyr, der er tilgængeligt om bord, og dets kapacitet i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 (*1) under det relevant punkt i flyveplanen, jf. punkt SERA.4005, litra a), nr. 4). |
| --- | --- |

c)

Luftfarttøjsoperatører eller agenter, der handler på deres vegne, hvis flyvning på en del af elle hele ruten forventes gennemført i det fælles europæiske luftrum i overensstemmelse med IFR, skal indsætte den egnede indikator for det luftfartøjsudstyr, der er tilgængeligt om bord, og dets kapacitet i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 (*1) under det relevant punkt i flyveplanen, jf. punkt SERA.4005, litra a), nr. 4).

| d) | Luftfartøjsoperatører, der ikke er udstyret i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770, som forventer at gennemføre flyvninger inden for det fælles europæiske luftrum skal indsætte den egnede indikator for det luftfartfartøjsudstyr, der er tilgængeligt om bord, og dets kapacitet samt eventuelle undtagelser i de relevante punkter i flyveplanen, jf. henholdsvis punkt SERA.4005, litra a), nr. 4) og nr. 15). Flyveplanen skal desuden indeholde oplysninger efter behov om alle andre emner, når dette er fastsat af den kompetente myndighed, eller når det på anden måde anses for nødvendigt af den person, der indgiver flyveplanen. |
| --- | --- |

d)

Luftfartøjsoperatører, der ikke er udstyret i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770, som forventer at gennemføre flyvninger inden for det fælles europæiske luftrum skal indsætte den egnede indikator for det luftfartfartøjsudstyr, der er tilgængeligt om bord, og dets kapacitet samt eventuelle undtagelser i de relevante punkter i flyveplanen, jf. henholdsvis punkt SERA.4005, litra a), nr. 4) og nr. 15). Flyveplanen skal desuden indeholde oplysninger efter behov om alle andre emner, når dette er fastsat af den kompetente myndighed, eller når det på anden måde anses for nødvendigt af den person, der indgiver flyveplanen.

(*1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 af 12. september 2023 om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 (EUT L 228 af XX.9.2023, s. 39).«
  "

| 5) | Følgende indsættes som punkt SERA.4013:

  »
  SERA.4013 Godkendelse af en flyveplan







  a) | Netadministratoren for den del af ruten, der gennemføres i overensstemmelse med IFR, og meldekontoret for lufttrafiktjenester skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at når en flyveplan modtages, eller når der ændres i den, er oplysningerne:






  1) | i overensstemmelse med de gældende format- og datakrav |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Følgende indsættes som punkt SERA.4013:

»
  SERA.4013 Godkendelse af en flyveplan

a)

Netadministratoren for den del af ruten, der gennemføres i overensstemmelse med IFR, og meldekontoret for lufttrafiktjenester skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at når en flyveplan modtages, eller når der ændres i den, er oplysningerne:

1)

i overensstemmelse med de gældende format- og datakrav

| 2) | fuldstændige og, så vidt muligt, nøjagtige |
| --- | --- |

2)

fuldstændige og, så vidt muligt, nøjagtige

| 3) | om nødvendigt, tilpasset så de kan godkendes af lufttrafiktjenesteenheden, og |
| --- | --- |

3)

om nødvendigt, tilpasset så de kan godkendes af lufttrafiktjenesteenheden, og

| 4) | godkendt, eller også er ændringerne af dem godkendt, og det meddeles til afsenderen af flyveplanen. |
| --- | --- |

4)

godkendt, eller også er ændringerne af dem godkendt, og det meddeles til afsenderen af flyveplanen.

| b) | ATC-enheder skal for så vidt angår flyveplaner og dertil knyttede opdateringsmeldinger, som de tidligere har modtaget fra netadministratoren, meddele netadministratoren alle nødvendige ændringer af en flyveplan, der berører emner vedrørende flyveruten eller flyveniveauet som opført i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1)-10), som kan påvirke sikkerheden i forbindelse med en flyvning. ATC-enheden må ikke foretage andre ændringer af eller annullere en flyveplan i fasen før flyvning uden forudgående samråd med luftfartøjsoperatøren. |
| --- | --- |

b)

ATC-enheder skal for så vidt angår flyveplaner og dertil knyttede opdateringsmeldinger, som de tidligere har modtaget fra netadministratoren, meddele netadministratoren alle nødvendige ændringer af en flyveplan, der berører emner vedrørende flyveruten eller flyveniveauet som opført i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1)-10), som kan påvirke sikkerheden i forbindelse med en flyvning. ATC-enheden må ikke foretage andre ændringer af eller annullere en flyveplan i fasen før flyvning uden forudgående samråd med luftfartøjsoperatøren.

| c) | Netadministratoren skal meddele alle berørte ATS-enheder den godkendte flyveplan og eventuelle godkendte ændringer vedrørende emnerne i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1)-10), i flyveplanen, som er foretaget i fasen før flyvning, og dertil knyttede opdateringsmeldinger. |
| --- | --- |

c)

Netadministratoren skal meddele alle berørte ATS-enheder den godkendte flyveplan og eventuelle godkendte ændringer vedrørende emnerne i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1)-10), i flyveplanen, som er foretaget i fasen før flyvning, og dertil knyttede opdateringsmeldinger.

| d) | Netadministratoren skal for så vidt angår flyveplaner og dertil knyttede opdateringsmeldinger, som er modtaget tidligere, meddele luftfartøjsoperatøren eventuelle nødvendige ændringer af flyveplanen, der er foretaget i fasen før flyvning, som påvirker emnerne i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1)-10), vedrørende flyveruten eller flyveniveauet, og som kan påvirke sikkerheden i forbindelse med en flyvning. |
| --- | --- |

d)

Netadministratoren skal for så vidt angår flyveplaner og dertil knyttede opdateringsmeldinger, som er modtaget tidligere, meddele luftfartøjsoperatøren eventuelle nødvendige ændringer af flyveplanen, der er foretaget i fasen før flyvning, som påvirker emnerne i punkt SERA.4005, litra a), nr. 1)-10), vedrørende flyveruten eller flyveniveauet, og som kan påvirke sikkerheden i forbindelse med en flyvning.

| e) | Afsenderen af en flyveplan skal, når denne ikke er luftfartøjsoperatøren eller piloten, sikre, at betingelserne for godkendelse af en flyveplan og eventuelle nødvendige ændringer af disse betingelser, som meddeles af netadministratoren for den del af flyvningen, der gennemføres i overensstemmelse med IFR, eller af meldekontoret for lufttrafiktjenester, meddeles den luftfartøjsoperatør eller pilot, som har indgivet flyveplanen. |
| --- | --- |

e)

Afsenderen af en flyveplan skal, når denne ikke er luftfartøjsoperatøren eller piloten, sikre, at betingelserne for godkendelse af en flyveplan og eventuelle nødvendige ændringer af disse betingelser, som meddeles af netadministratoren for den del af flyvningen, der gennemføres i overensstemmelse med IFR, eller af meldekontoret for lufttrafiktjenester, meddeles den luftfartøjsoperatør eller pilot, som har indgivet flyveplanen.

| f) | Luftfartøjsoperatøren skal sikre, at betingelserne for godkendelse af en flyveplan og eventuelle nødvendige ændringer heraf som meddelt af netadministratoren eller af meldekontoret for lufttrafiktjenester til afsenderen af flyveplanen, indarbejdes i den planlagte flyveoperation og meddeles piloten. |
| --- | --- |

f)

Luftfartøjsoperatøren skal sikre, at betingelserne for godkendelse af en flyveplan og eventuelle nødvendige ændringer heraf som meddelt af netadministratoren eller af meldekontoret for lufttrafiktjenester til afsenderen af flyveplanen, indarbejdes i den planlagte flyveoperation og meddeles piloten.

| g) | Luftfartøjsoperatøren sikrer forud for flyveoperationen, at indholdet af flyveplanen på korrekt vis afspejler driftsplanerne. |
| --- | --- |

g)

Luftfartøjsoperatøren sikrer forud for flyveoperationen, at indholdet af flyveplanen på korrekt vis afspejler driftsplanerne.

| h) | Netadministratoren skal behandle og videreformidle oplysninger om mulighed for kanaladskillelse på 8,33 kHz, der er modtaget i flyveplanen. |
| --- | --- |

h)

Netadministratoren skal behandle og videreformidle oplysninger om mulighed for kanaladskillelse på 8,33 kHz, der er modtaget i flyveplanen.

| i) | De krav, som er fastsat i litra a)-h), finder ikke anvendelse i det fælles europæiske luftrum, som ikke er en del af ICAO's EUR-region.« |
| --- | --- |

i)

De krav, som er fastsat i litra a)-h), finder ikke anvendelse i det fælles europæiske luftrum, som ikke er en del af ICAO's EUR-region.«

| 6) | Punkt SERA.4015 affattes således:

  »
  SERA.4015 Ændringer til en flyveplan







  a) | Alle ændringer til en flyveplan, som er indgivet for en IFR-flyvning eller for en VFR-flyvning, der foregår som kontrolleret flyvning, skal rapporteres:






  1) | under fasen før flyvning til netadministratoren for flyvninger, som forventes gennemført i overensstemmelse med IFR på en del af eller hele ruten, og til meldekontorerne for lufttrafiktjenester snarest muligt |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Punkt SERA.4015 affattes således:

»
  SERA.4015 Ændringer til en flyveplan

a)

Alle ændringer til en flyveplan, som er indgivet for en IFR-flyvning eller for en VFR-flyvning, der foregår som kontrolleret flyvning, skal rapporteres:

1)

under fasen før flyvning til netadministratoren for flyvninger, som forventes gennemført i overensstemmelse med IFR på en del af eller hele ruten, og til meldekontorerne for lufttrafiktjenester snarest muligt

| 2) | under flyvningen, med forbehold af bestemmelserne i punkt SERA.8020, litra b), til vedkommende lufttrafiktjenesteenhed. |
| --- | --- |

2)

under flyvningen, med forbehold af bestemmelserne i punkt SERA.8020, litra b), til vedkommende lufttrafiktjenesteenhed.

For andre VFR-flyvninger skal væsentlige ændringer til en flyveplan snarest muligt rapporteres til vedkommende lufttrafiktjenesteenhed.

| b) | I tilfælde af, at en forsinkelse overstiger 30 minutter i forhold til det forventede afgangstidspunkt for en kontrolleret flyvning eller 1 time for en ukontrolleret flyvning, for hvilken en flyveplan er indgivet, skal flyveplanen ændres, eller der skal indgives en ny flyveplan, og den gamle flyveplan annulleres, afhængig af hvad der er tilfældet. For enhver flyvning, der gennemføres i overensstemmelse med IFR, skal forsinkelser på mere end 15 minutter meddeles til netadministratoren. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde af, at en forsinkelse overstiger 30 minutter i forhold til det forventede afgangstidspunkt for en kontrolleret flyvning eller 1 time for en ukontrolleret flyvning, for hvilken en flyveplan er indgivet, skal flyveplanen ændres, eller der skal indgives en ny flyveplan, og den gamle flyveplan annulleres, afhængig af hvad der er tilfældet. For enhver flyvning, der gennemføres i overensstemmelse med IFR, skal forsinkelser på mere end 15 minutter meddeles til netadministratoren.

| c) | I tilfælde af en ændring i udstyret til luftfartøjet og dets kapacitetsstatus for en flyvning, skal luftfartøjsoperatøren eller agenter, der handler på dennes vegne, sende en ændringsmeddelelse til netadministratoren eller til meldekontorerne for lufttrafiktjenester med en egnet indikator indsat under det relevante felt i flyveplansformularen. |
| --- | --- |

c)

I tilfælde af en ændring i udstyret til luftfartøjet og dets kapacitetsstatus for en flyvning, skal luftfartøjsoperatøren eller agenter, der handler på dennes vegne, sende en ændringsmeddelelse til netadministratoren eller til meldekontorerne for lufttrafiktjenester med en egnet indikator indsat under det relevante felt i flyveplansformularen.

| d) | Oplysninger, der er indgivet før afgang, om brændstofmængde udtrykt i flyvetid eller samlet antal personer om bord udgør, hvis de er urigtige på afgangstidspunktet, en væsentlig ændring af flyveplanen og skal som sådan rapporteres. |
| --- | --- |

d)

Oplysninger, der er indgivet før afgang, om brændstofmængde udtrykt i flyvetid eller samlet antal personer om bord udgør, hvis de er urigtige på afgangstidspunktet, en væsentlig ændring af flyveplanen og skal som sådan rapporteres.

| e) | De krav, som er fastsat i litra a)-d), finder ikke anvendelse i det fælles europæiske luftrum, som ikke er en del af ICAO's EUR-region.« |
| --- | --- |

e)

De krav, som er fastsat i litra a)-d), finder ikke anvendelse i det fælles europæiske luftrum, som ikke er en del af ICAO's EUR-region.«

| 7) | Følgende indsættes som afdeling 15:

  »
  AFDELING 15



  Procedurer for datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot (CPDLC)



  SERA.15001 Datalink-initiering og datalink-initieringssvigt







  a) | Den logon-adresse, som er associeret med en lufttrafiktjenesteenhed, skal offentliggøres i de nationale luftfartsinformationspublikationer (AIP'er). |
| --- | --- | --- |

7)

Følgende indsættes som afdeling 15:

»
  AFDELING 15

Procedurer for datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot (CPDLC)

SERA.15001 Datalink-initiering og datalink-initieringssvigt

a)

Den logon-adresse, som er associeret med en lufttrafiktjenesteenhed, skal offentliggøres i de nationale luftfartsinformationspublikationer (AIP'er).

| b) | Efter modtagelse af en gyldig anmodning om datalink-initiering fra et luftfartøj, der nærmer sig, eller er inden for datalink-tjenesteområdet, skal lufttrafiktjenesteenheden acceptere anmodningen og, hvis den er i stand til at korrelere den med en flyveplan, etablere en forbindelse til luftfartøjet. |
| --- | --- |

b)

Efter modtagelse af en gyldig anmodning om datalink-initiering fra et luftfartøj, der nærmer sig, eller er inden for datalink-tjenesteområdet, skal lufttrafiktjenesteenheden acceptere anmodningen og, hvis den er i stand til at korrelere den med en flyveplan, etablere en forbindelse til luftfartøjet.

| c) | Lufttrafiktjenesteudøveren skal fastlægge procedurer til hurtigst muligt at afhjælpe datalink-initieringssvigt. |
| --- | --- |

c)

Lufttrafiktjenesteudøveren skal fastlægge procedurer til hurtigst muligt at afhjælpe datalink-initieringssvigt.

| d) | Luftfartsoperatøren skal fastlægge procedurer til hurtigst muligt at afhjælpe datalink-initieringssvigt. |
| --- | --- |

d)

Luftfartsoperatøren skal fastlægge procedurer til hurtigst muligt at afhjælpe datalink-initieringssvigt.

SERA-15005 Etablering af CPDLC

| a) | CDPLC skal etableres i tilstrækkelig god tid i forvejen til at sikre, at luftfartøjet kommunikerer med den relevante flyvekontrolenhed. |
| --- | --- |

a)

CDPLC skal etableres i tilstrækkelig god tid i forvejen til at sikre, at luftfartøjet kommunikerer med den relevante flyvekontrolenhed.

| b) | Oplysninger om hvornår og, hvis det er relevant, hvor luft- eller jordsystemer bør etablere CPDLC, skal offentliggøres i aeronautical information circulars eller luftfartsinformationspublikationer. |
| --- | --- |

b)

Oplysninger om hvornår og, hvis det er relevant, hvor luft- eller jordsystemer bør etablere CPDLC, skal offentliggøres i aeronautical information circulars eller luftfartsinformationspublikationer.

| c) | Piloten skal til enhver tid kunne identificere den flyvekontrolenheden, som leverer flyvekontroltjenesten, mens tjenesten udøves. |
| --- | --- |

c)

Piloten skal til enhver tid kunne identificere den flyvekontrolenheden, som leverer flyvekontroltjenesten, mens tjenesten udøves.

SERA.15010 Overdragelse af CPDLC

| a) | Når CPDLC overdrages, skal overdragelse af talekommunikation og CDPLC begynde sideløbende. |
| --- | --- |

a)

Når CPDLC overdrages, skal overdragelse af talekommunikation og CDPLC begynde sideløbende.

| b) | Når et luftfartøj overdrages fra en flyvekontrolenhed, hvor CPDLC er tilgængelig, til en flyvekontrolenhed, hvor CPDLC ikke er tilgængelig, skal afbrydelsen af CPDLC finde sted sideløbende med overdragelsen af talekommunikationen. |
| --- | --- |

b)

Når et luftfartøj overdrages fra en flyvekontrolenhed, hvor CPDLC er tilgængelig, til en flyvekontrolenhed, hvor CPDLC ikke er tilgængelig, skal afbrydelsen af CPDLC finde sted sideløbende med overdragelsen af talekommunikationen.

| c) | Flyvelederen skal informeres, når det forsøges at overdrage CDPLC som følge af en ændring i datamyndigheden, hvis der findes datalink-meldinger, for hvilke der ikke er modtaget noget svar om lukning. Når flyvelederen beslutter at overdrage luftfartøjet uden at modtage svar fra piloten på en eller flere udestående uplink-meldinger, skal flyvelederen normalt gå tilbage til talekommunikation med henblik på at afklare eventuelle tvetydigheder i tilknytning til den eller de udestående uplink-meldinger. |
| --- | --- |

c)

Flyvelederen skal informeres, når det forsøges at overdrage CDPLC som følge af en ændring i datamyndigheden, hvis der findes datalink-meldinger, for hvilke der ikke er modtaget noget svar om lukning. Når flyvelederen beslutter at overdrage luftfartøjet uden at modtage svar fra piloten på en eller flere udestående uplink-meldinger, skal flyvelederen normalt gå tilbage til talekommunikation med henblik på at afklare eventuelle tvetydigheder i tilknytning til den eller de udestående uplink-meldinger.

SERA.15015 Opbygning af CPDLC-meddelelser

| a) | Teksten i CPDLC-meddelelser skal anføres i et standardmeddelelsesformat, i almindeligt sprog eller i forkortelser og koder. Almindeligt sprog skal undgås, når teksten kan forkortes ved brug af egnede forkortelser og koder. Ikkevæsentlige ord og sætninger, som f.eks. høflighedsfraser, skal ikke bruges. |
| --- | --- |

a)

Teksten i CPDLC-meddelelser skal anføres i et standardmeddelelsesformat, i almindeligt sprog eller i forkortelser og koder. Almindeligt sprog skal undgås, når teksten kan forkortes ved brug af egnede forkortelser og koder. Ikkevæsentlige ord og sætninger, som f.eks. høflighedsfraser, skal ikke bruges.

| b) | Flyvelederen og piloten skal opbygge CPDLC-meddelelser ved hjælp af standardmeddelelseselementer, fritekstmeddelelseselementer eller en kombination heraf. Flyvelederes og piloters brug af fritekstmeddelelseselementer skal undgås. |
| --- | --- |

b)

Flyvelederen og piloten skal opbygge CPDLC-meddelelser ved hjælp af standardmeddelelseselementer, fritekstmeddelelseselementer eller en kombination heraf. Flyvelederes og piloters brug af fritekstmeddelelseselementer skal undgås.

| c) | Når det indførte sæt CPDLC-meddelelser ikke omfatter specifikke omstændigheder, kan den kompetente myndighed i samråd med operatører og andre lufttrafiktjenesteudøvere beslutte, at det er acceptabelt at bruge fritekstmeddelelseselementer. I disse tilfælde skal den relevante kompetente myndighed fastsætte visningsformatet, den tilsigtede brug og attributterne for hvert fritekstmeddelelseselement. |
| --- | --- |

c)

Når det indførte sæt CPDLC-meddelelser ikke omfatter specifikke omstændigheder, kan den kompetente myndighed i samråd med operatører og andre lufttrafiktjenesteudøvere beslutte, at det er acceptabelt at bruge fritekstmeddelelseselementer. I disse tilfælde skal den relevante kompetente myndighed fastsætte visningsformatet, den tilsigtede brug og attributterne for hvert fritekstmeddelelseselement.

| d) | Sammensætningen af en CPDLC-meddelelse må ikke overstige fem meddelelseselementer, hvoraf kun to må indeholde ruteklareringsvariablen. |
| --- | --- |

d)

Sammensætningen af en CPDLC-meddelelse må ikke overstige fem meddelelseselementer, hvoraf kun to må indeholde ruteklareringsvariablen.

| e) | Opbygning af CPDLC-meddelelser med flere elementer:






  1) | Når en CPDLC-meddelelse med flere elementer kræver et svar, gælder svaret alle meddelelseselementer. |
| --- | --- | --- |

e)

Opbygning af CPDLC-meddelelser med flere elementer:

1)

Når en CPDLC-meddelelse med flere elementer kræver et svar, gælder svaret alle meddelelseselementer.

| 2) | Når klarering af et enkelt meddelelseselement eller en del af en klarering med flere meddelelseselementer ikke kan følges, skal piloten sende et »UNABLE«-svar for hele meldingen. |
| --- | --- |

2)

Når klarering af et enkelt meddelelseselement eller en del af en klarering med flere meddelelseselementer ikke kan følges, skal piloten sende et »UNABLE«-svar for hele meldingen.

| 3) | Flyvelederen skal svare med en »UNABLE«-meddelelse, som gælder alle elementer i anmodningen, når ingen elementer i en klareringsanmodning med en eller flere elementer kan godkendes. Den eller de pågældende klareringer skal ikke gentages. |
| --- | --- |

3)

Flyvelederen skal svare med en »UNABLE«-meddelelse, som gælder alle elementer i anmodningen, når ingen elementer i en klareringsanmodning med en eller flere elementer kan godkendes. Den eller de pågældende klareringer skal ikke gentages.

| 4) | Når en anmodning om klarering med flere elementer kun delvis kan imødekommes, skal flyvelederen svare med en »UNABLE«-meddelelse, som gælder for alle meddelelseselementer i anmodningen, og, hvis det er relevant, en årsag og/eller oplysning om, hvornår klareringen kan forventes. |
| --- | --- |

4)

Når en anmodning om klarering med flere elementer kun delvis kan imødekommes, skal flyvelederen svare med en »UNABLE«-meddelelse, som gælder for alle meddelelseselementer i anmodningen, og, hvis det er relevant, en årsag og/eller oplysning om, hvornår klareringen kan forventes.

| 5) | Når alle elementer i en klareringsanmodning med et eller flere elementer kan efterkommes, skal flyvelederen svare med klareringer for hvert element i anmodningen. Dette svar skal gives i en enkelt uplink-melding. |
| --- | --- |

5)

Når alle elementer i en klareringsanmodning med et eller flere elementer kan efterkommes, skal flyvelederen svare med klareringer for hvert element i anmodningen. Dette svar skal gives i en enkelt uplink-melding.

| 6) | Når en CPDLC-meddelelse indeholder mere end ét meddelelseselement og svarattributten til meddelelsen er »Y«, skal svaret med den enkelte meddelelse, når det bruges, indeholde det tilsvarende antal svar i samme rækkefølge. |
| --- | --- |

6)

Når en CPDLC-meddelelse indeholder mere end ét meddelelseselement og svarattributten til meddelelsen er »Y«, skal svaret med den enkelte meddelelse, når det bruges, indeholde det tilsvarende antal svar i samme rækkefølge.

SERA.15020 Besvarelse af CPDLC-meddelelser

| a) | Medmindre andet er fastlagt af den kompetente myndighed, er der ikke krav om tilbagelæsning af CPDLC-meddelelser. |
| --- | --- |

a)

Medmindre andet er fastlagt af den kompetente myndighed, er der ikke krav om tilbagelæsning af CPDLC-meddelelser.

| b) | Bortset fra når der er behov for at sende en rettelse af en CPDLC-meddelelse, skal svaret, når en flyveleder og en pilot kommunikerer via CPDLC, normalt gives via CPDLC. Når en flyveleder eller en pilot kommunikerer ved hjælp af tale, skal svaret normalt gives via tale. |
| --- | --- |

b)

Bortset fra når der er behov for at sende en rettelse af en CPDLC-meddelelse, skal svaret, når en flyveleder og en pilot kommunikerer via CPDLC, normalt gives via CPDLC. Når en flyveleder eller en pilot kommunikerer ved hjælp af tale, skal svaret normalt gives via tale.

SERA.15025 Rettelser af CPDLC-meddelelser

| a) | Når det vurderes, at der er behov for en rettelse af en CPDLC-meddelelse, eller når der er behov for, at indholdet af en sådan meddelelse præciseres, skal flyvelederen og piloten bruge det mest passende tilgængelige middel til at udsende de korrekte oplysninger eller til at foretage den nødvendige præcisering. |
| --- | --- |

a)

Når det vurderes, at der er behov for en rettelse af en CPDLC-meddelelse, eller når der er behov for, at indholdet af en sådan meddelelse præciseres, skal flyvelederen og piloten bruge det mest passende tilgængelige middel til at udsende de korrekte oplysninger eller til at foretage den nødvendige præcisering.

| b) | Når talekommunikation bruges til at rette en CPDLC-meddelelse, som der endnu ikke er modtaget noget operationelt svar på, skal flyvelederens eller pilotens taletransmission indledes af sætningen: »DISREGARD CPDLC (message type) MESSAGE, BREAK« — efterfulgt af den korrekte klarering, instruktion, oplysning eller anmodning. |
| --- | --- |

b)

Når talekommunikation bruges til at rette en CPDLC-meddelelse, som der endnu ikke er modtaget noget operationelt svar på, skal flyvelederens eller pilotens taletransmission indledes af sætningen: »DISREGARD CPDLC (message type) MESSAGE, BREAK« — efterfulgt af den korrekte klarering, instruktion, oplysning eller anmodning.

| c) | Ved henvisning til og identifikation af den CPDLC-meddelelse, som der skal ses bort fra, skal der udvises forsigtighed ved formuleringen, så eventuelle tvetydigheder ved udsendelse af rettelsen til klareringen, instruktionen, oplysningen eller anmodningen. |
| --- | --- |

c)

Ved henvisning til og identifikation af den CPDLC-meddelelse, som der skal ses bort fra, skal der udvises forsigtighed ved formuleringen, så eventuelle tvetydigheder ved udsendelse af rettelsen til klareringen, instruktionen, oplysningen eller anmodningen.

| d) | Hvis en CPDLC-meddelelse, som kræver et operationelt svar, efterfølgende forhandles via tale, skal et passende svar om lukning af CPDLC-meddelelsen sendes for at sikre korrekt synkronisering af CPDLC-dialogen. Dette kan enten opnås ved udtrykkeligt via tale at give modtageren af meddelelsen instruks om at lukke dialogen eller ved at lade systemet lukke dialogen automatisk. |
| --- | --- |

d)

Hvis en CPDLC-meddelelse, som kræver et operationelt svar, efterfølgende forhandles via tale, skal et passende svar om lukning af CPDLC-meddelelsen sendes for at sikre korrekt synkronisering af CPDLC-dialogen. Dette kan enten opnås ved udtrykkeligt via tale at give modtageren af meddelelsen instruks om at lukke dialogen eller ved at lade systemet lukke dialogen automatisk.

SERA.15030 Procedurer for flyvelederes datalink-kommunikation ved nødsituationer, faresituationer og CPDLC-udstyrssvigt

| a) | Når en flyveleder eller en pilot oplyses om, at en enkelt datalink-meddelelse mellem flyveleder og pilot er slået fejl, skal flyvelederen eller piloten udføre en af følgende handlinger, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt:






  1) | via tale bekræfte de handlinger, som skal udføres for så vidt angår den tilknyttede dialog, og oplysningen indledes med sætningen: »CPDLC MESSAGE FAILURE« |
| --- | --- | --- |

a)

Når en flyveleder eller en pilot oplyses om, at en enkelt datalink-meddelelse mellem flyveleder og pilot er slået fejl, skal flyvelederen eller piloten udføre en af følgende handlinger, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt:

1)

via tale bekræfte de handlinger, som skal udføres for så vidt angår den tilknyttede dialog, og oplysningen indledes med sætningen: »CPDLC MESSAGE FAILURE«

| 2) | via datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot gentage den datalink-meddelelse mellem flyveleder og pilot, der slog fejl. |
| --- | --- |

2)

via datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot gentage den datalink-meddelelse mellem flyveleder og pilot, der slog fejl.

| b) | Flyveledere, som skal transmittere oplysninger vedrørende et fuldstændigt svigt i jordsystemet for datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot til alle stationer, som med sandsynlighed kan intercepte dem, skal indlede en sådan transmission med det generelle opkald: »ALL STATIONS CPDLC FAILURE« — efterfulgt af den opkaldende stations identifikation. |
| --- | --- |

b)

Flyveledere, som skal transmittere oplysninger vedrørende et fuldstændigt svigt i jordsystemet for datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot til alle stationer, som med sandsynlighed kan intercepte dem, skal indlede en sådan transmission med det generelle opkald: »ALL STATIONS CPDLC FAILURE« — efterfulgt af den opkaldende stations identifikation.

| c) | Når datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot svigter, og der gås tilbage til talekommunikation, skal alle udestående CPDLC-meddelelser betragtes som uleverede, og hele dialogen vedrørende de udestående meddelelser skal påbegyndes på ny via tale. |
| --- | --- |

c)

Når datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot svigter, og der gås tilbage til talekommunikation, skal alle udestående CPDLC-meddelelser betragtes som uleverede, og hele dialogen vedrørende de udestående meddelelser skal påbegyndes på ny via tale.

| d) | Når datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot svigter, men genskabes inden der opstår behov for at gå tilbage til talekommunikation, skal alle udestående meddelelser betragtes som uleverede, og hele dialogen vedrørende de udestående meddelelser skal påbegyndes på ny via CPDLC. |
| --- | --- |

d)

Når datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot svigter, men genskabes inden der opstår behov for at gå tilbage til talekommunikation, skal alle udestående meddelelser betragtes som uleverede, og hele dialogen vedrørende de udestående meddelelser skal påbegyndes på ny via CPDLC.

SERA.15035 Overlagt nedlukning af CPDLC-system

| a) | Når der er planlagt en systemnedlukning af kommunikationsnettet eller CPDLC-grundsystemet, skal der offentliggøres en NOTAM for at informere alle de parter, der er berørt af nedlukningsperioden, og, om nødvendigt, om detaljerne om de talekommunikationsfrekvenser, der skal bruges. |
| --- | --- |

a)

Når der er planlagt en systemnedlukning af kommunikationsnettet eller CPDLC-grundsystemet, skal der offentliggøres en NOTAM for at informere alle de parter, der er berørt af nedlukningsperioden, og, om nødvendigt, om detaljerne om de talekommunikationsfrekvenser, der skal bruges.

| b) | Luftfartøjer, der kommunikerer med ATC-enheder, skal informeres via tale eller CPDLC om ethvert umiddelbart forestående tab af CPDLC-tjenesten. |
| --- | --- |

b)

Luftfartøjer, der kommunikerer med ATC-enheder, skal informeres via tale eller CPDLC om ethvert umiddelbart forestående tab af CPDLC-tjenesten.

SERA.15040 Ophør af brug af CPDLC-anmodninger

| a) | Når en flyveleder har behov for, at alle stationer eller en specifik flyvning undlader at sende CPDLC-anmodninger i en begrænset periode, skal følgende sætning anvendes: ((call sign) or ALL STATIONS) STOP SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(reason)]. |
| --- | --- |

a)

Når en flyveleder har behov for, at alle stationer eller en specifik flyvning undlader at sende CPDLC-anmodninger i en begrænset periode, skal følgende sætning anvendes: ((call sign) or ALL STATIONS) STOP SENDING CPDLC REQUESTS [UNTIL ADVISED] [(reason)].

| b) | Genoptagelsen af normal brug af CPDLC skal meddeles ved hjælp af følgende sætning: ((call sign) or ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS. |
| --- | --- |

b)

Genoptagelsen af normal brug af CPDLC skal meddeles ved hjælp af følgende sætning: ((call sign) or ALL STATIONS) RESUME NORMAL CPDLC OPERATIONS.

SERA.15045 Brug af CPDLC i tilfælde af svigt i luft til jord-talekommunikation

Forekomsten af en CPDLC-forbindelse mellem en lufttrafiktjenesteenhed og et luftfartøj, bør ikke forhindre piloten og den pågældende flyveleder i at initiere og gennemføre alle de krævede handlinger i tilfælde af svigt i luft til jord-talekommunikationen.

SERA.15050 Afprøvning af CPDLC

Hvis afprøvning af CPDLC med et luftfartøj kan påvirke de lufttrafiktjenester, der leveres til luftfartøjet, skal der foretages en koordinering forud for en sådan afprøvning.«

| 8) | Følgende indsættes som tillæg 6:


  »Tillæg 6

  UDFYLDELSE AF EN FLYVEPLAN

  1.   ICAO-model for en flyveplansformular






  2.   Instrukser til udfyldelse af flyveplansformularen

  2.1.   Generelt
  Følg nøje de foreskrevne formater og metoder til angivelsen af data.
  Begynd med at indsætte data i det første ledige felt. Hvis der er overskydende pladser, skal de forblive tomme.
  Indsæt alle klokkeslæt med 4 cifre i UTC-tid.
  Indsæt alle beregnede tidsforbrug med 4 cifre (timer og minutter).
  Det skraverede område forud for felt 3 — skal udfyldes af ATS- og COM-tjenester, medmindre ansvaret for afsendelse af flyveplansmeddelelser er blevet videredelegeret.
  2.2.   Instrukser til indsættelse af ATS-data
  Udfyld emne 7-18 og, når den kompetente myndighed kræver det eller det i øvrigt anses for nødvendigt, emne 19 som angivet herunder.
  INDSÆT én af følgende luftfartøjsidentifikationer, som ikke overstiger 7 alfanumeriske tegn, og uden bindestreger eller symboler:






  a) | ICAO-designationskoden for luftfartøjsoperatøren efterfulgt af fly-identifikationsnummeret (f.eks. KLM511, NGA213, JTR25), når kaldesignalet, der skal bruges af luftfartøjet i radiotelefoni, består af operatørens ICAO-telefonidesignationskode efterfulgt af fly-identifikationsnummeret (f.eks. KLM511, NIGERIA 213, JESTER 25), eller |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende indsættes som tillæg 6:

»Tillæg 6

UDFYLDELSE AF EN FLYVEPLAN

1.   ICAO-model for en flyveplansformular

Image 1

2.   Instrukser til udfyldelse af flyveplansformularen

2.1.   Generelt

Følg nøje de foreskrevne formater og metoder til angivelsen af data.

Begynd med at indsætte data i det første ledige felt. Hvis der er overskydende pladser, skal de forblive tomme.

Indsæt alle klokkeslæt med 4 cifre i UTC-tid.

Indsæt alle beregnede tidsforbrug med 4 cifre (timer og minutter).

Det skraverede område forud for felt 3 — skal udfyldes af ATS- og COM-tjenester, medmindre ansvaret for afsendelse af flyveplansmeddelelser er blevet videredelegeret.

2.2.   Instrukser til indsættelse af ATS-data

Udfyld emne 7-18 og, når den kompetente myndighed kræver det eller det i øvrigt anses for nødvendigt, emne 19 som angivet herunder.

INDSÆT én af følgende luftfartøjsidentifikationer, som ikke overstiger 7 alfanumeriske tegn, og uden bindestreger eller symboler:

a)

ICAO-designationskoden for luftfartøjsoperatøren efterfulgt af fly-identifikationsnummeret (f.eks. KLM511, NGA213, JTR25), når kaldesignalet, der skal bruges af luftfartøjet i radiotelefoni, består af operatørens ICAO-telefonidesignationskode efterfulgt af fly-identifikationsnummeret (f.eks. KLM511, NIGERIA 213, JESTER 25), eller

| b) | luftfartøjets nationalitet eller dets fælles mærke og registreringsmærke (f.eks. EIAKO, 4XBCD, N2567GA), når:






  1) | det kaldesignal, der skal bruges af luftfartøjet i radiotelefoni, alene består af denne identifikation (f.eks. CGAJS), eller ICAO-telefonidesignationskoden for luftfartøjsoperatøren er angivet forinden (f.eks. BLIZZARD CGAJS) |
| --- | --- | --- |

b)

luftfartøjets nationalitet eller dets fælles mærke og registreringsmærke (f.eks. EIAKO, 4XBCD, N2567GA), når:

1)

det kaldesignal, der skal bruges af luftfartøjet i radiotelefoni, alene består af denne identifikation (f.eks. CGAJS), eller ICAO-telefonidesignationskoden for luftfartøjsoperatøren er angivet forinden (f.eks. BLIZZARD CGAJS)

| 2) | luftfartøjet ikke er udstyret med radio.





  Flyveregler |
| --- | --- |

2)

luftfartøjet ikke er udstyret med radio.

Flyveregler

INDSÆT ét af følgende bogstaver for at angive den kategori i flyvereglerne, som piloten har til hensigt at efterleve:

| I | – | hvis hensigten er, at hele flyvningen udføres under IFR, eller |
| --- | --- | --- |
| V | – | hvis hensigten er, at hele flyvningen udføres under VFR, eller |
| Y | – | hvis flyvningen indledningsvis udføres under IFR efterfulgt af en eller flere efterfølgende ændringer af flyvereglerne, eller |
| Z | – | hvis flyvningen indledningsvis udføres under VFR efterfulgt af en eller flere efterfølgende ændringer af flyvereglerne. |

I

–

hvis hensigten er, at hele flyvningen udføres under IFR, eller

V

–

hvis hensigten er, at hele flyvningen udføres under VFR, eller

Y

–

hvis flyvningen indledningsvis udføres under IFR efterfulgt af en eller flere efterfølgende ændringer af flyvereglerne, eller

Z

–

hvis flyvningen indledningsvis udføres under VFR efterfulgt af en eller flere efterfølgende ændringer af flyvereglerne.

Angiv i emne 15 det eller de punkter, hvor der er planlagt en ændring af flyvereglerne.

| Flyvningstype |
| --- |

Flyvningstype

INDSÆT ét af følgende bogstaver for at angive flyvningstypen, når den kompetente myndighed kræver det:

| S | – | hvis der er tale om ruteflyvning |
| --- | --- | --- |
| N | – | hvis der er tale om charterflyvning |
| G | – | hvis der er tale om almenflyvning |
| M | – | hvis der er tale om militærflyvning |
| X | – | hvis der er tale om andet end de ovenfor angivne kategorier. |

S

–

hvis der er tale om ruteflyvning

N

–

hvis der er tale om charterflyvning

G

–

hvis der er tale om almenflyvning

M

–

hvis der er tale om militærflyvning

X

–

hvis der er tale om andet end de ovenfor angivne kategorier.

Angiv status for en flyvning efter indikatoren STS i emne 18, eller angiv årsagen efter indikatoren RMK i emne 18, når det er nødvendigt for at angive andre årsager til særlig ATS-håndtering.

| Antal luftfartøjer (1 eller 2 tegn) |
| --- |

Antal luftfartøjer (1 eller 2 tegn)

INDSÆT antal luftfartøjer, hvis flere end et.

| Luftfartøjstype (2-4 tegn) |
| --- |

Luftfartøjstype (2-4 tegn)

INDSÆT den relevante designationskode som angivet i dok. 8643, typekoder for luftfartøjer, ELLER, hvis der ikke er blevet tildelt nogen designationskode, eller hvis der er tale om formationsflyvninger bestående af mere end én type, INDSÆT ZZZZ, og ANGIV i emne 18 (antal og) typen/-erne af luftfartøjer efter indikatoren »TYP/

| Wake turbulence-kategori (1 tegn) |
| --- |

Wake turbulence-kategori (1 tegn)

INDSÆT en skråstreg efterfulgt af ét af følgende bogstaver for at angive luftfartøjets wake turbulence-kategori:

| J | – | SUPER, for at angive en luftfartøjstype specificeret som sådan i ICAO dok. 8643, typekoder for luftfartøjer, seneste udgave |
| --- | --- | --- |
| H | – | HEAVY, for at angive en luftfartøjstype med en maksimal certificeret startmasse på 136 000 kg eller derover med undtagelse af luftfartøjstyper opført i ICAO dok. 8643 i kategorien SUPER (J) |
| M | – | MEDIUM, for at angive en luftfartøjstype med en maksimal certificeret startmasse på mindre end 136 000 kg, men mere end 7 000 kg |
| L | – | LIGHT, for at angive en luftfartøjstype med en maksimal certificeret startmasse på 7 000 kg eller derunder. |

J

–

SUPER, for at angive en luftfartøjstype specificeret som sådan i ICAO dok. 8643, typekoder for luftfartøjer, seneste udgave

H

–

HEAVY, for at angive en luftfartøjstype med en maksimal certificeret startmasse på 136 000 kg eller derover med undtagelse af luftfartøjstyper opført i ICAO dok. 8643 i kategorien SUPER (J)

M

–

MEDIUM, for at angive en luftfartøjstype med en maksimal certificeret startmasse på mindre end 136 000 kg, men mere end 7 000 kg

L

–

LIGHT, for at angive en luftfartøjstype med en maksimal certificeret startmasse på 7 000 kg eller derunder.

Kapaciteter omfatter følgende elementer:

| a) | tilstedeværelsen af relevant fungerende udstyr om bord på luftfartøjet |
| --- | --- |

a)

tilstedeværelsen af relevant fungerende udstyr om bord på luftfartøjet

| b) | udstyr og kapaciteter, der svarer til flyvebesætningens kvalifikationer, og |
| --- | --- |

b)

udstyr og kapaciteter, der svarer til flyvebesætningens kvalifikationer, og

| c) | hvor det er relevant, tilladelse fra den relevante myndighed.





  Radiokommunikations-, navigations- og indflyvningshjælpemidler og -kapacitet |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, tilladelse fra den relevante myndighed.

Radiokommunikations-, navigations- og indflyvningshjælpemidler og -kapacitet

INDSÆT ét af følgende bogstaver:

| N | – | hvis der ikke medbringes nogen COM/NAV/indflyvningshjælpemidler på den rute, som skal beflyves, eller dette udstyr ikke fungerer, eller |
| --- | --- | --- |
| S | – | hvis der medbringes standard-COM/NAV/indflyvningshjælpemidler på den rute, som skal beflyves, og disse fungerer, og/eller |

N

–

hvis der ikke medbringes nogen COM/NAV/indflyvningshjælpemidler på den rute, som skal beflyves, eller dette udstyr ikke fungerer, eller

S

–

hvis der medbringes standard-COM/NAV/indflyvningshjælpemidler på den rute, som skal beflyves, og disse fungerer, og/eller

INDSÆT ét eller flere af følgende bogstaver for at angive fungerende tilgængelige COM/NAV/indflyvningshjælpemidler og -kapacitet:

| A | GBAS-landingssystem | J7 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | LPV (APV med SBAS) | K | MLS |
| C | Loran C | L | ILS |
| D | DME | M1 | ATC SATVOICE (INMARSAT) |
| E1 | FMC WPR ACARS | M2 | ATC SATVOICE (MTSAT) |
| E2 | D-FIS ACARS | M3 | ATC SATVOICE (Iridium) |
| E3 | PDC ACARS | O | VOR |
| G | GNSS. Hvis en del af flyvningen er planlagt gennemført som IFR-flyvning, henviser den til GNSS-modtagere, der overholder ICAO-bilag 10, bind I. | P1 | CPDLC RCP 400 |
| P2 | CPDLC RCP240 |
| P3 | SATVOICE RCP 400 |
| H | HF RTF | P4-P9 | Reserveret til RCP |
| I | Inertinavigation | R | PBN-godkendt |
| J1 | CPDLC ATN VDL tilstand 2 | T | TACAN |
| J2 | CPDLC FANS 1/A HFDL | U | UHF RTF |
| J3 | CPDLC FANS 1/A VDL tilstand A | V | VHF RTF |
| J4 | CPDLC FANS 1/A VDL tilstand 2 | W | RVSM-godkendt |
| J5 | CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT) | X | MNPS-godkendt |
| J6 | CPDLC FANS 1/A
  SATCOM (MTSAT) | Y | VHF med en kanaladskillelse på 8,33 kHz |
| Z | Andre midler om bord eller anden kapacitet |

A

GBAS-landingssystem

J7

CPDLC FANS 1/A SATCOM (Iridium)

B

LPV (APV med SBAS)

K

MLS

C

Loran C

L

ILS

D

DME

M1

ATC SATVOICE (INMARSAT)

E1

FMC WPR ACARS

M2

ATC SATVOICE (MTSAT)

E2

D-FIS ACARS

M3

ATC SATVOICE (Iridium)

E3

PDC ACARS

O

VOR

G

GNSS. Hvis en del af flyvningen er planlagt gennemført som IFR-flyvning, henviser den til GNSS-modtagere, der overholder ICAO-bilag 10, bind I.

P1

CPDLC RCP 400

P2

CPDLC RCP240

P3

SATVOICE RCP 400

H

HF RTF

P4-P9

Reserveret til RCP

I

Inertinavigation

R

PBN-godkendt

J1

CPDLC ATN VDL tilstand 2

T

TACAN

J2

CPDLC FANS 1/A HFDL

U

UHF RTF

J3

CPDLC FANS 1/A VDL tilstand A

V

VHF RTF

J4

CPDLC FANS 1/A VDL tilstand 2

W

RVSM-godkendt

J5

CPDLC FANS 1/A SATCOM (INMARSAT)

X

MNPS-godkendt

J6

CPDLC FANS 1/A

SATCOM (MTSAT)

Y

VHF med en kanaladskillelse på 8,33 kHz

Z

Andre midler om bord eller anden kapacitet

Alle alfanumeriske tegn, der ikke er angivet ovenfor, er reserveret.

| Overvågningsudstyr og -kapacitet |
| --- |

Overvågningsudstyr og -kapacitet

| INDSÆT | N, hvis der ikke medbringes noget overvågningsudstyr på den rute, som skal beflyves, eller udstyret ikke fungerer |
| --- | --- |

INDSÆT

N, hvis der ikke medbringes noget overvågningsudstyr på den rute, som skal beflyves, eller udstyret ikke fungerer

ELLER

| INDSÆT | én eller flere af følgende deskriptorer, højst 20 tegn, til beskrivelse af fungerende overvågningsudstyr og/eller -kapacitet om bord: |
| --- | --- |

INDSÆT

én eller flere af følgende deskriptorer, højst 20 tegn, til beskrivelse af fungerende overvågningsudstyr og/eller -kapacitet om bord:

SSR-tilstand A og C

| A | – | Transponder — A-tilstand (4 tegn – 4 096 koder) |
| --- | --- | --- |
| C | – | Transponder — A-tilstand (4 tegn – 4 096 koder) og C-tilstand |

A

–

Transponder — A-tilstand (4 tegn – 4 096 koder)

C

–

Transponder — A-tilstand (4 tegn – 4 096 koder) og C-tilstand

SSR-tilstand S

| E | – | Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, trykhøjde og extended squitter-kapacitet (ADS-B) |
| --- | --- | --- |
| H | – | Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, trykhøjde og øget overvågningskapacitet |
| I | – | Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, men ingen trykhøjdekapacitet |
| L | – | Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, trykhøjde, extended squitter- (ADS-B) og øget overvågningskapacitet |
| P | – | Transponder — S-tilstand, inklusive trykhøjde, men ingen luftfartøjsidentifikationskapacitet |
| S | – | Transponder — S-tilstand, inklusive både trykhøjde og luftfartøjsidentifikationskapacitet |
| X | – | Transponder — S-tilstand med hverken luftfartøjsidentifikation eller trykhøjdekapacitet |

E

–

Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, trykhøjde og extended squitter-kapacitet (ADS-B)

H

–

Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, trykhøjde og øget overvågningskapacitet

I

–

Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, men ingen trykhøjdekapacitet

L

–

Transponder — S-tilstand, inklusive luftfartøjsidentifikation, trykhøjde, extended squitter- (ADS-B) og øget overvågningskapacitet

P

–

Transponder — S-tilstand, inklusive trykhøjde, men ingen luftfartøjsidentifikationskapacitet

S

–

Transponder — S-tilstand, inklusive både trykhøjde og luftfartøjsidentifikationskapacitet

X

–

Transponder — S-tilstand med hverken luftfartøjsidentifikation eller trykhøjdekapacitet

ADS-B

| B1 | – | ADS-B med dedikeret 1 090 MHz ADS-B »out«-kapacitet |
| --- | --- | --- |
| B2 | – | ADS-B med dedikeret 1 090 MHz ADS-B »out« og »in«-kapacitet |
| U1 | – | ADS-B »out«-kapacitet ved hjælp af UAT |
| U2 | – | ADS-B »out« og »in«-kapacitet ved hjælp af UAT |
| V1 | – | ADS-B »out«-kapacitet ved hjælp af VDL Mode 4 |
| V2 | – | ADS-B »out« og »in«-kapacitet ved hjælp af VDL Mode 4 |

B1

–

ADS-B med dedikeret 1 090 MHz ADS-B »out«-kapacitet

B2

–

ADS-B med dedikeret 1 090 MHz ADS-B »out« og »in«-kapacitet

U1

–

ADS-B »out«-kapacitet ved hjælp af UAT

U2

–

ADS-B »out« og »in«-kapacitet ved hjælp af UAT

V1

–

ADS-B »out«-kapacitet ved hjælp af VDL Mode 4

V2

–

ADS-B »out« og »in«-kapacitet ved hjælp af VDL Mode 4

ADS-C

| D1 | – | ADS-C med FANS 1/A-kapacitet |
| --- | --- | --- |
| G1 | – | ADS-C med ATN-kapacitet |

D1

–

ADS-C med FANS 1/A-kapacitet

G1

–

ADS-C med ATN-kapacitet

Alfanumeriske tegn, der ikke er angivet ovenfor, er reserveret.

| INDSÆT | ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for afgangsflyvepladsen som angivet i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser |
| --- | --- |
| ELLER, | hvis der ikke er tildelt nogen flyvepladsbetegnelse, |

INDSÆT

ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for afgangsflyvepladsen som angivet i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser

ELLER,

hvis der ikke er tildelt nogen flyvepladsbetegnelse,

INDSÆT ZZZZ og ANGIV i emne 18:

| — | flyvepladsens navn og position efter indikatoren DEP/, eller |
| --- | --- |

—

flyvepladsens navn og position efter indikatoren DEP/, eller

| — | det første punkt på ruten eller markeringsradiofyret efter indikatoren DEP/, hvis luftfartøjet ikke letter fra en flyveplads, |
| --- | --- |

—

det første punkt på ruten eller markeringsradiofyret efter indikatoren DEP/, hvis luftfartøjet ikke letter fra en flyveplads,

| ELLER, | – | hvis flyveplanen modtages fra et luftfartøj under flyvning, |
| --- | --- | --- |

ELLER,

–

hvis flyveplanen modtages fra et luftfartøj under flyvning,

INDSÆT AFIL, og ANGIV i emne 18, ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for den ATS-enhed, hvorfra supplerende flyveplansoplysninger kan indhentes, efter indikatoren DEP/.

DEREFTER UDEN MELLEMRUM

INDSÆTTES for en flyveplan, der er indgivet før afgang, det forventede afgangstidspunkt, eller for en flyveplan, der modtages fra et luftfartøj under flyvning, det faktiske eller forventede tidspunkt over første punkt på den rute, som flyveplanen gælder for.

INDSÆT den første marchhastighed som beskrevet under a) og den første marchhøjde som beskrevet under b), uden mellemrum mellem de to angivelser.

| DERNÆST, | efter pilen, INDSÆTTES rutebeskrivelsen som beskrevet under c). |
| --- | --- |

DERNÆST,

efter pilen, INDSÆTTES rutebeskrivelsen som beskrevet under c).

| a) | Marchhastighed (højst 5 tegn) |
| --- | --- |

a)

INDSÆT egenfart for første del af eller hele marchdelen af flyvningen, angivet i:

| kilometer i timen, udtrykt som K efterfulgt af 4 cifre (f.eks. K0830), eller |
| --- |

kilometer i timen, udtrykt som K efterfulgt af 4 cifre (f.eks. K0830), eller

| knob, udtrykt som N efterfulgt af 4 cifre (f.eks. N0485), eller |
| --- |

knob, udtrykt som N efterfulgt af 4 cifre (f.eks. N0485), eller

| eget Machtal, når dette foreskrives af den kompetente myndighed, til nærmeste hundrededel af en Machenhed udtrykt som M efterfulgt af 3 cifre (f.eks. M082). |
| --- |

eget Machtal, når dette foreskrives af den kompetente myndighed, til nærmeste hundrededel af en Machenhed udtrykt som M efterfulgt af 3 cifre (f.eks. M082).

| b) | Marchhøjde (højst 5 tegn) |
| --- | --- |

b)

INDSÆT den planlagte marchøjde for første del af eller hele den rute, der skal beflyves, angivet i:

| flyveniveau, udtrykt som F efterfulgt af 3 cifre (f.eks. F085, F330), eller |
| --- |

flyveniveau, udtrykt som F efterfulgt af 3 cifre (f.eks. F085, F330), eller

| standardmålehøjde i 10-metersintervaller, når dette foreskrives af den kompetente myndighed udtrykt som S efterfulgt af 4 cifre (f.eks. S1130), eller |
| --- |

standardmålehøjde i 10-metersintervaller, når dette foreskrives af den kompetente myndighed udtrykt som S efterfulgt af 4 cifre (f.eks. S1130), eller

| højde i hundredefodsintervaller udtrykt som A efterfulgt af 3 cifre (f.eks. A045, A100), eller |
| --- |

højde i hundredefodsintervaller udtrykt som A efterfulgt af 3 cifre (f.eks. A045, A100), eller

| højde i 10-metersintervaller udtrykt som M efterfulgt af 4 cifre (f.eks. M0840), |
| --- |

højde i 10-metersintervaller udtrykt som M efterfulgt af 4 cifre (f.eks. M0840),

| for ukontrollerede VFR-flyvninger, bogstaverne VFR. |
| --- |

for ukontrollerede VFR-flyvninger, bogstaverne VFR.

| c) | Rute (herunder ændringer i hastighedsniveau og/eller flyveregler) |
| --- | --- |

c)

Flyvninger langs udpegede ATS-ruter

| INDSÆT, | hvis afgangsflyvepladsen er beliggende på eller forbundet med ATS-ruten, designationskoden for den første ATS-rute |
| --- | --- |
| ELLER, | hvis afgangsflyvepladsen ikke er på eller forbundet med ATS-ruten, bogstaverne DCT efterfulgt af punktet for forbindelse til den første ATS-rute, efterfulgt af designationskoden for ATS-ruten. |

INDSÆT,

hvis afgangsflyvepladsen er beliggende på eller forbundet med ATS-ruten, designationskoden for den første ATS-rute

ELLER,

hvis afgangsflyvepladsen ikke er på eller forbundet med ATS-ruten, bogstaverne DCT efterfulgt af punktet for forbindelse til den første ATS-rute, efterfulgt af designationskoden for ATS-ruten.

DEREFTER

| INDSÆTTES | hvert punkt, hvor enten en ændring af hastighed og/eller flyvehøjde planlægges påbegyndt, eller en ændring af ATS-ruten, og/eller en ændring af flyvereglerne planlægges, |
| --- | --- |

INDSÆTTES

hvert punkt, hvor enten en ændring af hastighed og/eller flyvehøjde planlægges påbegyndt, eller en ændring af ATS-ruten, og/eller en ændring af flyvereglerne planlægges,

I HVERT ENKELT TILFÆLDE EFTERFULGT

| | af designationskoden for det næste ATS-rutesegment, også selv om det er det samme som det foregående, |
| --- | --- |
| ELLER | af DCT, hvis flyvningen til det næste punkt ligger uden for en angivet rute, medmindre begge punkter er defineret ved geografiske koordinater. |

af designationskoden for det næste ATS-rutesegment, også selv om det er det samme som det foregående,

ELLER

af DCT, hvis flyvningen til det næste punkt ligger uden for en angivet rute, medmindre begge punkter er defineret ved geografiske koordinater.

Flyvninger uden for udpegede ATS-ruter

| INDSÆT | punkter, der normalt ikke er adskilt af mere end 30 minutters flyvetid eller en afstand på 370 km (200 NM), herunder hvert punkt, hvor der planlægges en ændring af hastighed eller flyvehøjde, en ændring af beholden kurs eller en ændring af flyvereglerne, |
| --- | --- |
| ELLER, | når det kræves af de(n) kompetente myndighed(er), |
| DEFINÉR | den beholdne kurs for flyvninger, der overvejende udføres i øst-vestlig retning mellem 70°N og 70°S, angivet med betydningsfulde punkter, der udgøres af skæringspunkterne mellem halve eller hele breddegrader og meridianer med intervaller på 10 længdegrader. For flyvninger, der udføres i områder uden for disse breddegrader, defineres den beholdne kurs ved betydningsfulde punkter, der udgøres af skæringspunktet mellem breddegrader og meridianer, normalt med intervaller på 20 længdegrader. Afstanden mellem betydningsfulde punkter må så vidt muligt ikke overstige 1 times flyvetid. Der fastsættes yderligere væsentlige punkter, i det omfang det skønnes nødvendigt. |
| | For flyvninger, der overvejende udføres i nord-sydlig retning, defineres den beholdne kurs med betydningsfulde punkter, der udgøres af skæringspunktet mellem hele længdegrader og specificerede breddegrader med intervaller på 5 grader. |
| INDSÆT | DCT mellem flere på hinanden følgende punkter, medmindre begge punkter er defineret ved geografiske koordinater eller ved pejling og afstand. |

INDSÆT

punkter, der normalt ikke er adskilt af mere end 30 minutters flyvetid eller en afstand på 370 km (200 NM), herunder hvert punkt, hvor der planlægges en ændring af hastighed eller flyvehøjde, en ændring af beholden kurs eller en ændring af flyvereglerne,

ELLER,

når det kræves af de(n) kompetente myndighed(er),

DEFINÉR

den beholdne kurs for flyvninger, der overvejende udføres i øst-vestlig retning mellem 70°N og 70°S, angivet med betydningsfulde punkter, der udgøres af skæringspunkterne mellem halve eller hele breddegrader og meridianer med intervaller på 10 længdegrader. For flyvninger, der udføres i områder uden for disse breddegrader, defineres den beholdne kurs ved betydningsfulde punkter, der udgøres af skæringspunktet mellem breddegrader og meridianer, normalt med intervaller på 20 længdegrader. Afstanden mellem betydningsfulde punkter må så vidt muligt ikke overstige 1 times flyvetid. Der fastsættes yderligere væsentlige punkter, i det omfang det skønnes nødvendigt.

For flyvninger, der overvejende udføres i nord-sydlig retning, defineres den beholdne kurs med betydningsfulde punkter, der udgøres af skæringspunktet mellem hele længdegrader og specificerede breddegrader med intervaller på 5 grader.

INDSÆT

DCT mellem flere på hinanden følgende punkter, medmindre begge punkter er defineret ved geografiske koordinater eller ved pejling og afstand.

ANVEND KUN de konventioner, der er anført i punkt (1) til (5) nedenfor, og ADSKIL hvert delemne med mellemrum.

Image 2

Den designationskode, der er tildelt ruten eller rutesegmentet, herunder efter omstændighederne designationskoden for standardafgangs- eller ankomstruten (f.eks. BCN1, Bl, R14, UB10, KODAP2A).

Image 3

Den designationskode (2-5 tegn), der er tildelt punktet (f.eks. LN, MAY, HADDY),

eller, hvis der ikke er tildelt en designationskode, en af følgende måder:

| — | Kun grader (7 tegn):





  2 cifre, der beskriver breddegrad i grader, efterfulgt af »N« (nord) eller »S« (syd), efterfulgt af 3 cifre, der beskriver længdegrad i grader, efterfulgt af »E« (øst) eller »W« (vest). Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal tegn ved at indsætte nuller, f.eks. 46N078W. |
| --- | --- |

—

Kun grader (7 tegn):

2 cifre, der beskriver breddegrad i grader, efterfulgt af »N« (nord) eller »S« (syd), efterfulgt af 3 cifre, der beskriver længdegrad i grader, efterfulgt af »E« (øst) eller »W« (vest). Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal tegn ved at indsætte nuller, f.eks. 46N078W.

| — | Grader og minutter (11 tegn):





  4 cifre, der beskriver den geografiske bredde i grader og minutter, efterfulgt af »N« (nord) eller »S« (syd) efterfulgt af 5 cifre, der beskriver den geografiske længde i grader og minutter, efterfulgt af »E« (øst) eller »W« (vest). Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal tegn ved at indsætte nuller, f.eks. 4620N07805W. |
| --- | --- |

—

Grader og minutter (11 tegn):

4 cifre, der beskriver den geografiske bredde i grader og minutter, efterfulgt af »N« (nord) eller »S« (syd) efterfulgt af 5 cifre, der beskriver den geografiske længde i grader og minutter, efterfulgt af »E« (øst) eller »W« (vest). Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal tegn ved at indsætte nuller, f.eks. 4620N07805W.

| — | Pejling og afstand fra et referencepunkt:





  Identifikation af referencepunktet efterfulgt af pejlingen fra punktet i form af 3 cifre udtrykt i grader misvisende, efterfulgt af afstanden fra punktet i form af 3 cifre udtrykt i sømil. I områder med høje breddegrader, hvor det af den kompetente myndighed bestemmes, at det ikke er praktisk muligt at henvise til grader misvisende, kan der anvendes grader retvisende. Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal tegn ved at indsætte nuller — f.eks. bør et punkt 180° misvisende i en afstand af 40 NM fra VOR »DUB« udtrykkes som DUB180040. |
| --- | --- |

—

Pejling og afstand fra et referencepunkt:

Identifikation af referencepunktet efterfulgt af pejlingen fra punktet i form af 3 cifre udtrykt i grader misvisende, efterfulgt af afstanden fra punktet i form af 3 cifre udtrykt i sømil. I områder med høje breddegrader, hvor det af den kompetente myndighed bestemmes, at det ikke er praktisk muligt at henvise til grader misvisende, kan der anvendes grader retvisende. Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal tegn ved at indsætte nuller — f.eks. bør et punkt 180° misvisende i en afstand af 40 NM fra VOR »DUB« udtrykkes som DUB180040.

Image 4

Det punkt, hvor en hastighedsændring (5 % TAS eller 0,01 Mach eller derover) eller en ændring af flyvehøjde planlægges påbegyndt, udtrykt præcis som angivet i punkt (2) ovenfor, efterfulgt af en skråstreg og både marchhastigheden og marchhøjden, udtrykt præcis som angivet i litra a) og b) ovenfor, uden mellemrum mellem dem, selv hvis kun én af disse vil blive ændret.

| Eksempler: | LN/N0284A045 |
| --- | --- |
| MAY/N0305Fl80 |
| HADDY/N0420F330 |
| 4602N07805W/N0500F350 |
| 46N078W/M082F330 |
| DUB180040/N0350M0840 |

Eksempler:

LN/N0284A045

MAY/N0305Fl80

HADDY/N0420F330

4602N07805W/N0500F350

46N078W/M082F330

DUB180040/N0350M0840

Image 5

Det punkt, hvor der er planlagt en ændring af flyvereglerne, udtrykt præcis som angivet i punkt (2) eller (3) ovenfor, alt efter hvad der er relevant, efterfulgt af et mellemrum og én af følgende:

VFR, hvis fra IFR til VFR

IFR hvis fra VFR til IFR

| Eksempler: | LN VFR |
| --- | --- |
| LN/N0284A050 IFR |

Eksempler:

LN VFR

LN/N0284A050 IFR

Image 6

Bogstavet C efterfulgt af en skråstreg; DEREFTER det punkt, hvor marchstigningen planlægges påbegyndt, udtrykt præcis som angivet i punkt (2) ovenfor, efterfulgt af en skråstreg; DEREFTER den hastighed, der skal opretholdes under marchstigningen, udtrykt præcis som angivet i litra a) ovenfor, efterfulgt af de to niveauer, som marchstigningen skal foregå imellem, idet hvert niveau angives præcis som angivet i litra b) ovenfor, eller det niveau, over hvilket marchstigningen er planlagt, efterfulgt af bogstaverne PLUS uden mellemrum mellem dem.

| Eksempler: | C/48N050W/M082F290F350 |
| --- | --- |
| C/48N050W/M082F290PLUS |
| C/52N050W/M220F580F620 |

Eksempler:

C/48N050W/M082F290F350

C/48N050W/M082F290PLUS

C/52N050W/M220F580F620

| Bestemmelsesflyveplads og beregnet tidsforbrug (8 tegn) |
| --- |

Bestemmelsesflyveplads og beregnet tidsforbrug (8 tegn)

| INDSÆT | ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for bestemmelsesflyvepladsen som angivet i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser |
| --- | --- |
| ELLER, | hvis der ikke er tildelt nogen flyvepladsbetegnelse, |
| INDSÆT | ZZZZ og ANGIV i emne 18 flyvepladsens navn og beliggenhed efter indikatoren DEST/. |

INDSÆT

ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for bestemmelsesflyvepladsen som angivet i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser

ELLER,

hvis der ikke er tildelt nogen flyvepladsbetegnelse,

INDSÆT

ZZZZ og ANGIV i emne 18 flyvepladsens navn og beliggenhed efter indikatoren DEST/.

DEREFTER, UDEN MELLEMRUM,

| INDSÆTTES | det beregnede tidsforbrug. |
| --- | --- |

INDSÆTTES

det beregnede tidsforbrug.

| Ankomstalternativ flyveplads |
| --- |

Ankomstalternativ flyveplads

| INDSÆT | ICAO-flyvepladsbetegnelsen/-erne på 4 bogstaver for højst to ankomstalternative flyvepladser som angivet i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser, adskilt med mellemrum, |
| --- | --- |
| ELLER, | hvis der ikke er tildelt en flyvepladsbetegnelse til den eller de ankomstalternative flyvepladser, |
| INDSÆT | ZZZZ og ANGIV i emne 18 den eller de ankomstalternative flyvepladsers navn og beliggenhed efter indikatoren ALTN/. |

INDSÆT

ICAO-flyvepladsbetegnelsen/-erne på 4 bogstaver for højst to ankomstalternative flyvepladser som angivet i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser, adskilt med mellemrum,

ELLER,

hvis der ikke er tildelt en flyvepladsbetegnelse til den eller de ankomstalternative flyvepladser,

INDSÆT

ZZZZ og ANGIV i emne 18 den eller de ankomstalternative flyvepladsers navn og beliggenhed efter indikatoren ALTN/.

Binde- eller skråstreger bør kun anvendes som foreskrevet nedenfor.

| INDSÆT | 0 (nul), hvis der ikke foreligger andre oplysninger, |
| --- | --- |
| ELLER, | eventuelle andre nødvendige oplysninger i den rækkefølge, der er vist nedenfor, i form af den relevante indikator valgt blandt dem, der er defineret nedenfor, efterfulgt af en skråstreg og de oplysninger, der skal registreres: |

INDSÆT

0 (nul), hvis der ikke foreligger andre oplysninger,

ELLER,

eventuelle andre nødvendige oplysninger i den rækkefølge, der er vist nedenfor, i form af den relevante indikator valgt blandt dem, der er defineret nedenfor, efterfulgt af en skråstreg og de oplysninger, der skal registreres:

| STS/ | Årsag til særlig ATS-håndtering, f.eks. en eftersøgnings- og redningsmission, som følger: |
| --- | --- |
| | ALTRV: | en flyvning, der udføres i overensstemmelse med en højdereservation |
| | ATFMX: | en flyvning, som den kompetente myndighed har godkendt til undtagelse fra ATFM-foranstaltninger |
| | FFR: | brandbekæmpelse |
| | FLTCK: | flyvekontrol med henblik på kalibrering af navigationshjælpemidler |
| | HAZMAT: | en flyvning transporterende farligt materiale |
| | HEAD: | en flyvning med et statsoverhoved om bord |
| | HOSP: | en medicinsk flyvning, der er anmeldt af sundhedsvæsenet |
| | HUM: | en flyvning, der udføres i forbindelse med en humanitær mission |
| | MARSA: | en flyvning, for hvilken en militær enhed påtager sig ansvaret for adskillelsen af militære luftfartøjer |
| | MEDEVAC: | en flyvning i forbindelse med livskritisk medicinsk nødevakuering |
| | NONRVSM: | en flyvning, der ikke er RVSM-kompatibel, og som har til hensigt at operere i RVSM-luftrum |
| | SAR: | en flyvning, der deltager i en eftersøgnings- og redningsmission og |
| | STATE: | en flyvning i militær-, told- eller politiøjemed. |
| | Andre årsager til særlig ATS-håndtering angives med designationskoden »RMK/«. |
| PBN/ | Angivelse af RNAV og/eller RNP-kapacitet. Angiv så mange af nedenstående deskriptorer, som gælder for flyvningen, dog højst 8, dvs. i alt højst 16 tegn. |

STS/

Årsag til særlig ATS-håndtering, f.eks. en eftersøgnings- og redningsmission, som følger:

ALTRV:

en flyvning, der udføres i overensstemmelse med en højdereservation

ATFMX:

en flyvning, som den kompetente myndighed har godkendt til undtagelse fra ATFM-foranstaltninger

FFR:

brandbekæmpelse

FLTCK:

flyvekontrol med henblik på kalibrering af navigationshjælpemidler

HAZMAT:

en flyvning transporterende farligt materiale

HEAD:

en flyvning med et statsoverhoved om bord

HOSP:

en medicinsk flyvning, der er anmeldt af sundhedsvæsenet

HUM:

en flyvning, der udføres i forbindelse med en humanitær mission

MARSA:

en flyvning, for hvilken en militær enhed påtager sig ansvaret for adskillelsen af militære luftfartøjer

MEDEVAC:

en flyvning i forbindelse med livskritisk medicinsk nødevakuering

NONRVSM:

en flyvning, der ikke er RVSM-kompatibel, og som har til hensigt at operere i RVSM-luftrum

SAR:

en flyvning, der deltager i en eftersøgnings- og redningsmission og

STATE:

en flyvning i militær-, told- eller politiøjemed.

Andre årsager til særlig ATS-håndtering angives med designationskoden »RMK/«.

PBN/

Angivelse af RNAV og/eller RNP-kapacitet. Angiv så mange af nedenstående deskriptorer, som gælder for flyvningen, dog højst 8, dvs. i alt højst 16 tegn.

| RNAV-SPECIFIKATIONER |
| --- |
| A1 | RNAV 10 (RNP 10) | C1 | RNAV 2 alle tilladte sensorer |
| | | C2 | RNAV 2 GNSS |
| B1 | RNAV 5 alle tilladte sensorer | C3 | RNAV 2 DME/DME |
| B2 | RNAV 5 GNSS | C4 | RNAV 2 DME/DME/IRU |
| B3 | RNAV 5 DME/DME | | |
| B4 | RNAV 5 VOR/DME | D1 | RNAV 1 alle tilladte sensorer |
| B5 | RNAV 5 INS eller IRS | D2 | RNAV 1 GNSS |
| B6 | RNAV 5 LORANC | D3 | RNAV 1 DME/DME |
| | | D4 | RNAV 1 DME/DME/IRU |

RNAV-SPECIFIKATIONER

A1

RNAV 10 (RNP 10)

C1

RNAV 2 alle tilladte sensorer

C2

RNAV 2 GNSS

B1

RNAV 5 alle tilladte sensorer

C3

RNAV 2 DME/DME

B2

RNAV 5 GNSS

C4

RNAV 2 DME/DME/IRU

B3

RNAV 5 DME/DME

B4

RNAV 5 VOR/DME

D1

RNAV 1 alle tilladte sensorer

B5

RNAV 5 INS eller IRS

D2

RNAV 1 GNSS

B6

RNAV 5 LORANC

D3

RNAV 1 DME/DME

D4

RNAV 1 DME/DME/IRU

| RNP-specifikationer: |
| --- |
| L1 | RNP 4 | S1 | RNP APCH |
| | | S2 | RNP APCH med BARO-VNAV |
| O1 | Basic RNP 1 alle tilladte sensorer | | |
| O2 | Basic RNP 1 GNSS | T1 | RNP AR APCH med RF (særlig tilladelse påkrævet) |
| O3 | Basic RNP 1 DME/DME | T2 | RNP AR APCH uden RF (særlig tilladelse påkrævet) |
| O4 | Basic RNP 1 DME/DME/IRU | | |

RNP-specifikationer:

L1

RNP 4

S1

RNP APCH

S2

RNP APCH med BARO-VNAV

O1

Basic RNP 1 alle tilladte sensorer

O2

Basic RNP 1 GNSS

T1

RNP AR APCH med RF (særlig tilladelse påkrævet)

O3

Basic RNP 1 DME/DME

T2

RNP AR APCH uden RF (særlig tilladelse påkrævet)

O4

Basic RNP 1 DME/DME/IRU

Kombinationer af alfanumeriske tegn, der ikke er angivet ovenfor, er reserveret.

| NAV/ | Væsentlige data vedrørende navigationsudstyr, som ikke er angivet under PBN/, og som kræves af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |
| | Angiv GNSS-forstærkning under denne indikator med et mellemrum mellem to eller flere forstærkningsmetoder, f.eks. NAV/GBAS SBAS. |
| | Angiv EURPRNAV, hvis luftfartøjets godkendte P-RNAV udelukkende anvender VOR/DME til positionsbestemmelse. |
| COM/ | Angiv kommunikationsudstyr og -kapacitet, der ikke er specificeret i emne 10 a). |
| DAT/ | Angiv datakommunikationsudstyr og -kapacitet, der ikke er specificeret i emne 10 a), eller »CPDLCX«, for at angive godkendt undtagelse fra kravet om at være udstyret med CPDLC-ATN-B1. |
| SUR/ | Angiv overvågningsudstyr og -kapacitet, der ikke er specificeret i emne 10 b). Angiv alle de RSP-specifikationer, der gælder for flyvningen, ved hjælp af (en) designationskode(r) uden mellemrum. Hvis der angives flere RSP-specifikationer, skal de adskilles med mellemrum. Eksempel: RSP180 RSP400. |
| | Indsæt EUADSBX, EUEHSX, EUELSX eller en kombination heraf for at angive godkendte undtagelser fra kravet om at være udstyret med SSR-transpondere i S-tilstand eller ADS-B-sendere. |
| DEP/ | Afgangsflyvepladsens navn og beliggenhed, hvis der i emne 13 indsættes ZZZZ, eller den ATS-enhed, hvorfra supplerende flyveplansoplysninger kan indhentes, hvis der i emne 13 indsættes AFIL. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden på følgende måde: |
| | Med 4 cifre, der beskriver den geografiske bredde i grader og minutter efterfulgt af »N« (nord) eller »S« (syd), efterfulgt af 5 cifre, der beskriver den geografiske længde i grader og minutter, efterfulgt af »E« (øst) eller »W« (vest). Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal cifre ved at indsætte nuller, f.eks. 4620N07805W (11 tegn). |
| ELLER, | Pejling og afstand fra det nærmeste betydningsfulde punkt som følger: |
| | Identifikation af det betydningsfulde punkt efterfulgt af pejlingen fra dette punkt i form af 3 cifre, der udtrykker grader misvisende, efterfulgt af afstanden fra punktet i form af 3 cifre, der udtrykker NM. I områder med høje breddegrader, hvor det af den kompetente myndighed bestemmes, at det ikke er praktisk muligt at henvise til grader misvisende, kan der anvendes grader retvisende. Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal cifre ved at indsætte nuller; f.eks. bør et punkt på 180° misvisende i en afstand af 40 NM fra VOR »DUB« udtrykkes som DUB180040. |
| ELLER, | det første punkt på ruten (navn eller LAT/LONG) eller markeringsradiofyret, hvis luftfartøjet ikke er lettet fra en flyveplads. |
| DEST/ | Bestemmelsesflyvepladsens navn og beliggenhed, hvis der i emne 16 indsættes ZZZZ. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor. |
| DOF/ | Afgangsdatoen i et 6-cifret format (ÅÅMMDD, hvor ÅÅ er lig med året, MM er lig med måneden, og DD er lig med dagen). |
| REG/ | Luftfartøjets nationalitet eller dets fælles mærke og registreringsmærke, hvis dette er forskelligt fra luftfartøjsidentifikationen i emne 7. |
| EET/ | Betydningsfulde punkter eller designationskoder for FIR-grænser og akkumuleret beregnet tidsforbrug fra start til disse punkter eller FIR-grænser, hvis dette er foreskrevet i henhold til regionale luftfartsaftaler eller af den kompetente myndighed. |
| Eksempler: | EET/CAP0745 XYZ0830 |
| | EET/EINN0204 |
| SEL/ | SELCAL-kode for luftfartøjer, der er udstyret med SELCAL. |
| TYP/ | Luftfartøjstype(r), om nødvendigt med forudgående angivelse uden mellemrum af antallet af luftfartøjer, adskilt med ét mellemrum, hvis der i emne 9 er indsat ZZZZ. |
| Eksempel: | TYP/2F15 5F5 3B2 |
| CODE/ | Luftfartøjsadresse (udtrykt i form af en alfanumerisk kode på 6 hexadecimaltegn), når den kompetente myndighed kræver det. Eksempel: »F00001« er den laveste luftfartøjsadresse i den specifikke blok, der administreres af ICAO. |
| DLE/ | Forsinkelse eller ventetid undervejs på ruten; indsæt de(t) betydningsfulde punkt(er) på ruten, hvor der planlægges en forsinkelse, efterfulgt af forsinkelsens varighed angivet i timer og minutter ved hjælp af 4 cifre (hhmm). |
| Eksempel: | DLE/MDG0030 |
| OPR/ | ICAO-designationskoden for eller navnet på luftfartøjsoperatøren, hvis dette er forskelligt fra luftfartøjsidentifikationen i emne 7. |
| ORGN/ | Afsenderens AFTN-adresse på 8 bogstaver eller andre relevante kontaktoplysninger, i tilfælde hvor afsenderen af flyveplanen ikke umiddelbart kan identificeres, som krævet af den kompetente myndighed. |
| PER/ | Data om luftfartøjets performance, anført med et enkelt bogstav som fastlagt i Procedures for Air Navigation Services — Aircraft Operations (PANS-OPS, dok. 8168), bind I — Flight Procedures, hvis dette foreskrives af den kompetente myndighed. |
| ALTN/ | Navn på ankomstalternativ flyveplads, hvis der i emne 16 indsættes ZZZZ. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor. |
| RALT/ | ICAO-indikatoren på 4 bogstaver for (en) rutealternativ(e) flyveplads(er) som specificeret i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser eller navn(e) på (en) rutealternativ(e) flyveplads(er), hvis der ikke er tildelt en indikator. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor. |
| TALT/ | ICAO-indikatoren på 4 bogstaver for (en) startalternativ(e) flyveplads(er) som specificeret i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser eller navn på den startalternative flyveplads, hvis der ikke er tildelt en indikator. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor. |
| RIF/ | Ruteoplysninger til den nye bestemmelsesflyveplads efterfulgt af ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for den pågældende flyveplads. Den nye rute skal klareres på ny under flyvningen. |
| Eksempler: | RIF/DTA HEC KLAX |
| | RIF/ESP G94 CLA YPPH |
| RVR/ | Minimumskrav til banesynsvidde for flyvningen udtrykt i 3 cifre. |
| RFP/ | Angivelse af antallet af erstatningsflyveplaner indgivet i formatet »Q« efterfulgt af ét ciffer, der angiver erstatningens iteration. |
| Eksempler: | RFP/Q2. |
| RMK/ | Eventuelle andre bemærkninger på almindeligt sprog, når den kompetente myndighed kræver det, eller hvis det skønnes nødvendigt. |

NAV/

Væsentlige data vedrørende navigationsudstyr, som ikke er angivet under PBN/, og som kræves af den kompetente myndighed.

Angiv GNSS-forstærkning under denne indikator med et mellemrum mellem to eller flere forstærkningsmetoder, f.eks. NAV/GBAS SBAS.

Angiv EURPRNAV, hvis luftfartøjets godkendte P-RNAV udelukkende anvender VOR/DME til positionsbestemmelse.

COM/

Angiv kommunikationsudstyr og -kapacitet, der ikke er specificeret i emne 10 a).

DAT/

Angiv datakommunikationsudstyr og -kapacitet, der ikke er specificeret i emne 10 a), eller »CPDLCX«, for at angive godkendt undtagelse fra kravet om at være udstyret med CPDLC-ATN-B1.

SUR/

Angiv overvågningsudstyr og -kapacitet, der ikke er specificeret i emne 10 b). Angiv alle de RSP-specifikationer, der gælder for flyvningen, ved hjælp af (en) designationskode(r) uden mellemrum. Hvis der angives flere RSP-specifikationer, skal de adskilles med mellemrum. Eksempel: RSP180 RSP400.

Indsæt EUADSBX, EUEHSX, EUELSX eller en kombination heraf for at angive godkendte undtagelser fra kravet om at være udstyret med SSR-transpondere i S-tilstand eller ADS-B-sendere.

DEP/

Afgangsflyvepladsens navn og beliggenhed, hvis der i emne 13 indsættes ZZZZ, eller den ATS-enhed, hvorfra supplerende flyveplansoplysninger kan indhentes, hvis der i emne 13 indsættes AFIL. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden på følgende måde:

Med 4 cifre, der beskriver den geografiske bredde i grader og minutter efterfulgt af »N« (nord) eller »S« (syd), efterfulgt af 5 cifre, der beskriver den geografiske længde i grader og minutter, efterfulgt af »E« (øst) eller »W« (vest). Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal cifre ved at indsætte nuller, f.eks. 4620N07805W (11 tegn).

ELLER,

Pejling og afstand fra det nærmeste betydningsfulde punkt som følger:

Identifikation af det betydningsfulde punkt efterfulgt af pejlingen fra dette punkt i form af 3 cifre, der udtrykker grader misvisende, efterfulgt af afstanden fra punktet i form af 3 cifre, der udtrykker NM. I områder med høje breddegrader, hvor det af den kompetente myndighed bestemmes, at det ikke er praktisk muligt at henvise til grader misvisende, kan der anvendes grader retvisende. Om nødvendigt udfyldes det korrekte antal cifre ved at indsætte nuller; f.eks. bør et punkt på 180° misvisende i en afstand af 40 NM fra VOR »DUB« udtrykkes som DUB180040.

ELLER,

det første punkt på ruten (navn eller LAT/LONG) eller markeringsradiofyret, hvis luftfartøjet ikke er lettet fra en flyveplads.

DEST/

Bestemmelsesflyvepladsens navn og beliggenhed, hvis der i emne 16 indsættes ZZZZ. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor.

DOF/

Afgangsdatoen i et 6-cifret format (ÅÅMMDD, hvor ÅÅ er lig med året, MM er lig med måneden, og DD er lig med dagen).

REG/

Luftfartøjets nationalitet eller dets fælles mærke og registreringsmærke, hvis dette er forskelligt fra luftfartøjsidentifikationen i emne 7.

EET/

Betydningsfulde punkter eller designationskoder for FIR-grænser og akkumuleret beregnet tidsforbrug fra start til disse punkter eller FIR-grænser, hvis dette er foreskrevet i henhold til regionale luftfartsaftaler eller af den kompetente myndighed.

Eksempler:

EET/CAP0745 XYZ0830

EET/EINN0204

SEL/

SELCAL-kode for luftfartøjer, der er udstyret med SELCAL.

TYP/

Luftfartøjstype(r), om nødvendigt med forudgående angivelse uden mellemrum af antallet af luftfartøjer, adskilt med ét mellemrum, hvis der i emne 9 er indsat ZZZZ.

Eksempel:

TYP/2F15 5F5 3B2

CODE/

Luftfartøjsadresse (udtrykt i form af en alfanumerisk kode på 6 hexadecimaltegn), når den kompetente myndighed kræver det. Eksempel: »F00001« er den laveste luftfartøjsadresse i den specifikke blok, der administreres af ICAO.

DLE/

Forsinkelse eller ventetid undervejs på ruten; indsæt de(t) betydningsfulde punkt(er) på ruten, hvor der planlægges en forsinkelse, efterfulgt af forsinkelsens varighed angivet i timer og minutter ved hjælp af 4 cifre (hhmm).

Eksempel:

DLE/MDG0030

OPR/

ICAO-designationskoden for eller navnet på luftfartøjsoperatøren, hvis dette er forskelligt fra luftfartøjsidentifikationen i emne 7.

ORGN/

Afsenderens AFTN-adresse på 8 bogstaver eller andre relevante kontaktoplysninger, i tilfælde hvor afsenderen af flyveplanen ikke umiddelbart kan identificeres, som krævet af den kompetente myndighed.

PER/

Data om luftfartøjets performance, anført med et enkelt bogstav som fastlagt i Procedures for Air Navigation Services — Aircraft Operations (PANS-OPS, dok. 8168), bind I — Flight Procedures, hvis dette foreskrives af den kompetente myndighed.

ALTN/

Navn på ankomstalternativ flyveplads, hvis der i emne 16 indsættes ZZZZ. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor.

RALT/

ICAO-indikatoren på 4 bogstaver for (en) rutealternativ(e) flyveplads(er) som specificeret i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser eller navn(e) på (en) rutealternativ(e) flyveplads(er), hvis der ikke er tildelt en indikator. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor.

TALT/

ICAO-indikatoren på 4 bogstaver for (en) startalternativ(e) flyveplads(er) som specificeret i dok. 7910, Flyvepladsbetegnelser eller navn på den startalternative flyveplads, hvis der ikke er tildelt en indikator. For flyvepladser, der ikke er opført i den relevante luftfartsinformationspublikation, angives beliggenheden i LAT/LONG eller pejling og afstand til det nærmeste betydningsfulde punkt som beskrevet for DEP/ovenfor.

RIF/

Ruteoplysninger til den nye bestemmelsesflyveplads efterfulgt af ICAO-flyvepladsbetegnelsen på 4 bogstaver for den pågældende flyveplads. Den nye rute skal klareres på ny under flyvningen.

Eksempler:

RIF/DTA HEC KLAX

RIF/ESP G94 CLA YPPH

RVR/

Minimumskrav til banesynsvidde for flyvningen udtrykt i 3 cifre.

RFP/

Angivelse af antallet af erstatningsflyveplaner indgivet i formatet »Q« efterfulgt af ét ciffer, der angiver erstatningens iteration.

Eksempler:

RFP/Q2.

RMK/

Eventuelle andre bemærkninger på almindeligt sprog, når den kompetente myndighed kræver det, eller hvis det skønnes nødvendigt.

Flyvetid

| Efter E/ | INDSÆT en 4-cifret gruppering, der angiver brændstofmængden i flyvetid udtrykt i timer og minutter.





  Antal personer om bord |
| --- | --- |

Efter E/

INDSÆT en 4-cifret gruppering, der angiver brændstofmængden i flyvetid udtrykt i timer og minutter.

Antal personer om bord

| Efter P/ | INDSÆT det samlede antal personer (passagerer og besætning) om bord, når den kompetente myndighed kræver det. INDSÆT TBN (»to be notified« — skal meddeles), hvis det samlede antal personer ikke er kendt på tidspunktet for indgivelse af flyveplanen. |
| --- | --- |

Efter P/

INDSÆT det samlede antal personer (passagerer og besætning) om bord, når den kompetente myndighed kræver det. INDSÆT TBN (»to be notified« — skal meddeles), hvis det samlede antal personer ikke er kendt på tidspunktet for indgivelse af flyveplanen.

| Nød- og redningsudstyr |
| --- |

Nød- og redningsudstyr

| R/ | (RADIO) OVERSTREG U, hvis der ikke kan anvendes UHF på frekvensen 243,0 MHz.
  OVERSTREG V, hvis der ikke kan anvendes VHF på frekvensen 121,5 MHz.
  OVERSTREG E, hvis der ikke kan anvendes nogen nødlokaliseringssender (ELT). |
| --- | --- |
| S/(REDNINGSUDSTYR) | OVERSTREG alle indikatorer, hvis der ikke medbringes redningsudstyr.
  OVERSTREG P, hvis der ikke medbringes redningsudstyr til polarområder.
  OVERSTREG D, hvis der ikke medbringes redningsudstyr til ørkenområder.
  OVERSTREG M, hvis der ikke medbringes maritimt redningsudstyr.
  OVERSTREG J, hvis der ikke medbringes redningsudstyr til jungleområder. |
| J/(REDNINGSVESTE) | OVERSTREG alle indikatorer, hvis der ikke medbringes redningsveste.
  OVERSTREG L, hvis redningsvestene ikke er udstyret med lys.
  OVERSTREG F, hvis redningsvestene ikke er udstyret med fluorescein.
  OVERSTREG U eller V eller begge som for R/ovenfor for at angive, om redningsvestene besidder radiokapacitet. |
| D/(REDNINGSFLÅDER)
  (ANTAL) | OVERSTREG D og C, hvis der ikke medbringes nogen redningsflåder, eller
  INDSÆT antal medbragte redningsflåder, og
  (KAPACITET) — INDSÆT den samlede kapacitet, målt i personer, af alle medbragte redningsflåder, og
  (OVERDÆKNING) — OVERSTREG indikator C, hvis redningsflåderne ikke har nogen overdækning, og
  (FARVE) — INDSÆT farven på de(n) medbragte redningsflåde(r). |
| A/(LUFTFARTØJETS FARVE OG MARKERINGER) | INDSÆT luftfartøjets farve og betydningsfulde markeringer. |
| N/(BEMÆRKNINGER) | OVERSTREG indikator N, hvis der ikke er nogen bemærkninger, eller ANGIV alt andet medbragt redningsudstyr og eventuelle andre bemærkninger vedrørende redningsudstyr. |
| C/(PILOT) | INDSÆT luftfartøjschefens navn. |

R/

(RADIO) OVERSTREG U, hvis der ikke kan anvendes UHF på frekvensen 243,0 MHz.

OVERSTREG V, hvis der ikke kan anvendes VHF på frekvensen 121,5 MHz.

OVERSTREG E, hvis der ikke kan anvendes nogen nødlokaliseringssender (ELT).

S/(REDNINGSUDSTYR)

OVERSTREG alle indikatorer, hvis der ikke medbringes redningsudstyr.

OVERSTREG P, hvis der ikke medbringes redningsudstyr til polarområder.

OVERSTREG D, hvis der ikke medbringes redningsudstyr til ørkenområder.

OVERSTREG M, hvis der ikke medbringes maritimt redningsudstyr.

OVERSTREG J, hvis der ikke medbringes redningsudstyr til jungleområder.

J/(REDNINGSVESTE)

OVERSTREG alle indikatorer, hvis der ikke medbringes redningsveste.

OVERSTREG L, hvis redningsvestene ikke er udstyret med lys.

OVERSTREG F, hvis redningsvestene ikke er udstyret med fluorescein.

OVERSTREG U eller V eller begge som for R/ovenfor for at angive, om redningsvestene besidder radiokapacitet.

D/(REDNINGSFLÅDER)

(ANTAL)

OVERSTREG D og C, hvis der ikke medbringes nogen redningsflåder, eller

INDSÆT antal medbragte redningsflåder, og

(KAPACITET) — INDSÆT den samlede kapacitet, målt i personer, af alle medbragte redningsflåder, og

(OVERDÆKNING) — OVERSTREG indikator C, hvis redningsflåderne ikke har nogen overdækning, og

(FARVE) — INDSÆT farven på de(n) medbragte redningsflåde(r).

A/(LUFTFARTØJETS FARVE OG MARKERINGER)

INDSÆT luftfartøjets farve og betydningsfulde markeringer.

N/(BEMÆRKNINGER)

OVERSTREG indikator N, hvis der ikke er nogen bemærkninger, eller ANGIV alt andet medbragt redningsudstyr og eventuelle andre bemærkninger vedrørende redningsudstyr.

C/(PILOT)

INDSÆT luftfartøjschefens navn.

2.3   Indleveret af

| INDSÆT | navnet på den enhed, det agentur eller den person, der indleverer flyveplanen. |
| --- | --- |

INDSÆT

navnet på den enhed, det agentur eller den person, der indleverer flyveplanen.

---

(*1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1770 af 12. september 2023 om luftfartøjsudstyr, der kræves ved udnyttelse af det fælles europæiske luftrum, og om driftsregler for udnyttelsen af det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af forordning (EF) nr. 29/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2011, (EU) nr. 1207/2011 og (EU) nr. 1079/2012 (EUT L 228 af XX.9.2023, s. 39).«
  «

*1

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/94

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1773

af 17. august 2023

om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/956 for så vidt angår indberetningspligten med henblik på kulstofgrænsetilpasningsmekanismen i overgangsperioden

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/956 af 10. maj 2023 om indførelse af en kulstofgrænsetilpasningsmekanisme (1), særlig artikel 35, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) 2023/956 fastlægger indberetningspligten med henblik på kulstofgrænsetilpasningsmekanismen i overgangsperioden fra den 1. oktober 2023 til den 31. december 2025. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) 2023/956 fastlægger indberetningspligten med henblik på kulstofgrænsetilpasningsmekanismen i overgangsperioden fra den 1. oktober 2023 til den 31. december 2025.

| (2) | I overgangsperioden skal importører eller indirekte toldrepræsentanter indberette mængden af importerede varer, direkte og indirekte emissioner indlejret i dem og eventuelle kulstofpriser, der skal betales for disse emissioner, herunder kulstofpriser, der skal betales for emissioner indlejret i relevante prækursormaterialer. |
| --- | --- |

(2)

I overgangsperioden skal importører eller indirekte toldrepræsentanter indberette mængden af importerede varer, direkte og indirekte emissioner indlejret i dem og eventuelle kulstofpriser, der skal betales for disse emissioner, herunder kulstofpriser, der skal betales for emissioner indlejret i relevante prækursormaterialer.

| (3) | Den første rapport bør forelægges senest den 31. januar 2024 vedrørende varer importeret i fjerde kvartal af 2023. Den sidste rapport bør forelægges senest den 31. januar 2026 vedrørende varer importeret i fjerde kvartal af 2025. |
| --- | --- |

(3)

Den første rapport bør forelægges senest den 31. januar 2024 vedrørende varer importeret i fjerde kvartal af 2023. Den sidste rapport bør forelægges senest den 31. januar 2026 vedrørende varer importeret i fjerde kvartal af 2025.

| (4) | Kommissionen skal vedtage gennemførelsesbestemmelser for disse rapporteringskrav. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen skal vedtage gennemførelsesbestemmelser for disse rapporteringskrav.

| (5) | Rapporteringskravene bør begrænses til, hvad der er nødvendigt for at minimere byrden for importører i overgangsperioden og fremme den gnidningsløse udrulning af CBAM-angivelseskravene efter overgangsperioden. |
| --- | --- |

(5)

Rapporteringskravene bør begrænses til, hvad der er nødvendigt for at minimere byrden for importører i overgangsperioden og fremme den gnidningsløse udrulning af CBAM-angivelseskravene efter overgangsperioden.

| (6) | I overensstemmelse med bilag IV til forordning (EU) 2023/956 bør de detaljerede regler for beregning af importerede varers indlejrede emissioner baseres på den metode, der gælder i henhold til emissionshandelsordningen for anlæg beliggende i EU, som navnlig er specificeret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 (2). Principperne for fastsættelse af de indlejrede emissioner fra de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, bør sigte mod at identificere de relevante fremstillingsprocesser for varekategorier og at overvåge de direkte og indirekte emissioner fra disse fremstillingsprocesser. Rapporteringen i overgangsperioden bør også tage hensyn til eksisterende normer og procedurer i relevant EU-lovgivning. Med hensyn til fremstilling af brint og derivater heraf bør rapporteringen tage hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (3). |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med bilag IV til forordning (EU) 2023/956 bør de detaljerede regler for beregning af importerede varers indlejrede emissioner baseres på den metode, der gælder i henhold til emissionshandelsordningen for anlæg beliggende i EU, som navnlig er specificeret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 (2). Principperne for fastsættelse af de indlejrede emissioner fra de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, bør sigte mod at identificere de relevante fremstillingsprocesser for varekategorier og at overvåge de direkte og indirekte emissioner fra disse fremstillingsprocesser. Rapporteringen i overgangsperioden bør også tage hensyn til eksisterende normer og procedurer i relevant EU-lovgivning. Med hensyn til fremstilling af brint og derivater heraf bør rapporteringen tage hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (3).

| (7) | Systemgrænserne for fremstillingsprocesser, herunder emissionsdata på anlægsniveau, tilskrevne emissioner fra fremstillingsprocesser og varers indlejrede emissioner bør bruges til bestemmelse af data, der skal leveres med det formål at opfylde indberetningspligten. Importørerne og indirekte toldrepræsentanter bør med henblik på disse forpligtelser sikre, at de nødvendige oplysninger er tilgængelige fra driftslederne af anlæg. Disse oplysninger bør modtages rettidigt, så importører og indirekte toldrepræsentanter kan opfylde deres indberetningspligt. Disse oplysninger bør omfatte standardemissionsfaktorer til brug for beregning af direkte indlejrede emissioner, navnlig brændselsemissionsfaktorer, procesemissionsfaktorer og referenceeffektivitetsfaktorer for el- og varmeproduktion. |
| --- | --- |

(7)

Systemgrænserne for fremstillingsprocesser, herunder emissionsdata på anlægsniveau, tilskrevne emissioner fra fremstillingsprocesser og varers indlejrede emissioner bør bruges til bestemmelse af data, der skal leveres med det formål at opfylde indberetningspligten. Importørerne og indirekte toldrepræsentanter bør med henblik på disse forpligtelser sikre, at de nødvendige oplysninger er tilgængelige fra driftslederne af anlæg. Disse oplysninger bør modtages rettidigt, så importører og indirekte toldrepræsentanter kan opfylde deres indberetningspligt. Disse oplysninger bør omfatte standardemissionsfaktorer til brug for beregning af direkte indlejrede emissioner, navnlig brændselsemissionsfaktorer, procesemissionsfaktorer og referenceeffektivitetsfaktorer for el- og varmeproduktion.

| (8) | Da rapporteringsperioden starter den 1. oktober 2023, har importører og indirekte toldrepræsentanter begrænset tid til rådighed til at sikre overholdelse af indberetningspligten. Der kan opnås synergier med de overvågnings- og rapporteringssystemer, der allerede anvendes af tredjelandsoperatører. En midlertidig undtagelse fra beregningsmetoderne til rapportering af indlejrede emissioner bør derfor tillades i en begrænset periode indtil udgangen af 2024. Denne fleksibilitet bør gælde, når driftslederen i et tredjeland er underlagt et obligatorisk overvågnings- og rapporteringssystem forbundet med en kulstofprissætningsordning eller andre obligatoriske overvågnings- og rapporteringsordninger, eller når driftslederen overvåger anlæggets emissioner, herunder for et emissionsreduktionsprojekt. |
| --- | --- |

(8)

Da rapporteringsperioden starter den 1. oktober 2023, har importører og indirekte toldrepræsentanter begrænset tid til rådighed til at sikre overholdelse af indberetningspligten. Der kan opnås synergier med de overvågnings- og rapporteringssystemer, der allerede anvendes af tredjelandsoperatører. En midlertidig undtagelse fra beregningsmetoderne til rapportering af indlejrede emissioner bør derfor tillades i en begrænset periode indtil udgangen af 2024. Denne fleksibilitet bør gælde, når driftslederen i et tredjeland er underlagt et obligatorisk overvågnings- og rapporteringssystem forbundet med en kulstofprissætningsordning eller andre obligatoriske overvågnings- og rapporteringsordninger, eller når driftslederen overvåger anlæggets emissioner, herunder for et emissionsreduktionsprojekt.

| (9) | I en begrænset periode, indtil den 31. juli 2024, bør indberettende klarerere, der ikke er i stand til at indhente alle oplysningerne fra driftsledere i tredjelande til at bestemme de faktiske indlejrede emissioner fra de importerede varer i overensstemmelse med metoden i bilag III til denne forordning, kunne anvende og henvise til en alternativ metode til bestemmelse af de direkte indlejrede emissioner. |
| --- | --- |

(9)

I en begrænset periode, indtil den 31. juli 2024, bør indberettende klarerere, der ikke er i stand til at indhente alle oplysningerne fra driftsledere i tredjelande til at bestemme de faktiske indlejrede emissioner fra de importerede varer i overensstemmelse med metoden i bilag III til denne forordning, kunne anvende og henvise til en alternativ metode til bestemmelse af de direkte indlejrede emissioner.

| (10) | Indberetningspligten bør også give en vis fleksibilitet til at bestemme produktionstrinnene i anlæg, der ikke tegner sig for en væsentlig del af de indlejrede direkte emissioner fra de importerede varer. Dette vil typisk være tilfældet for de endelige produktionstrin for produkter af stål eller aluminium i efterfølgende produktionsled. I så fald bør der dispenseres fra den påkrævede indberetningspligt, og skønnede værdier kan indberettes for produktionstrinnene i anlæg, hvis bidrag til direkte emissioner ikke overstiger 20 % af de samlede indlejrede emissioner fra de importerede varer. Denne tærskel bør sikre tilstrækkelig fleksibilitet for små driftsledere i tredjelande. |
| --- | --- |

(10)

Indberetningspligten bør også give en vis fleksibilitet til at bestemme produktionstrinnene i anlæg, der ikke tegner sig for en væsentlig del af de indlejrede direkte emissioner fra de importerede varer. Dette vil typisk være tilfældet for de endelige produktionstrin for produkter af stål eller aluminium i efterfølgende produktionsled. I så fald bør der dispenseres fra den påkrævede indberetningspligt, og skønnede værdier kan indberettes for produktionstrinnene i anlæg, hvis bidrag til direkte emissioner ikke overstiger 20 % af de samlede indlejrede emissioner fra de importerede varer. Denne tærskel bør sikre tilstrækkelig fleksibilitet for små driftsledere i tredjelande.

| (11) | Et af målene med overgangsperioden er at indsamle data med henblik på i gennemførelsesretsakten i henhold til artikel 7, stk. 7, i forordning (EU) 2023/956 yderligere at specificere metoden til beregning af indlejrede indirekte emissioner efter denne periode. I denne forbindelse bør rapporteringen af indirekte emissioner i overgangsperioden være åben og udformet, så den gør det muligt at vælge den mest passende værdi blandt dem, der er anført i afsnit 4.3 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956. Rapportering af indirekte emissioner bør dog ikke omfatte rapportering baseret på den gennemsnitlige emissionsfaktor for EU-nettet, da denne værdi allerede er kendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

Et af målene med overgangsperioden er at indsamle data med henblik på i gennemførelsesretsakten i henhold til artikel 7, stk. 7, i forordning (EU) 2023/956 yderligere at specificere metoden til beregning af indlejrede indirekte emissioner efter denne periode. I denne forbindelse bør rapporteringen af indirekte emissioner i overgangsperioden være åben og udformet, så den gør det muligt at vælge den mest passende værdi blandt dem, der er anført i afsnit 4.3 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956. Rapportering af indirekte emissioner bør dog ikke omfatte rapportering baseret på den gennemsnitlige emissionsfaktor for EU-nettet, da denne værdi allerede er kendt af Kommissionen.

| (12) | Data indsamlet i overgangsperioden bør danne grundlag for de rapporter, som Kommissionen skal fremlægge i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2023/956. Data indsamlet i overgangsperioden bør også hjælpe med at definere en unik overvågnings-, rapporterings- og verifikationsmetode efter overgangsperioden. Vurderingen af de indsamlede data bør især anvendes til Kommissionens arbejde med henblik på at tilpasse den metode, der gælder efter overgangsperioden. |
| --- | --- |

(12)

Data indsamlet i overgangsperioden bør danne grundlag for de rapporter, som Kommissionen skal fremlægge i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2 og 3, i forordning (EU) 2023/956. Data indsamlet i overgangsperioden bør også hjælpe med at definere en unik overvågnings-, rapporterings- og verifikationsmetode efter overgangsperioden. Vurderingen af de indsamlede data bør især anvendes til Kommissionens arbejde med henblik på at tilpasse den metode, der gælder efter overgangsperioden.

| (13) | Den vejledende række sanktioner, der skal pålægges en indberettende klarerer, der ikke har overholdt indberetningspligten, bør baseres på de standardværdier, som stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden for de indlejrede emissioner, der ikke blev indberettet. Det vejledende maksimale interval bør være i overensstemmelse med sanktionen i henhold til artikel 16, stk. 3 og 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (4), samtidig med at der tages hensyn til, at forpligtelsen i overgangsperioden er begrænset til datarapportering. De kriterier, der skal anvendes af de kompetente myndigheder til at fastsætte bødens faktiske størrelse, bør baseres på grovheden og varigheden af den manglende rapportering. Kommissionen bør overvåge CBAM-rapporterne for at give en vejledende vurdering af de oplysninger, som de kompetente myndigheder har brug for, og for at sikre sammenhæng i de sanktioner, der skal anvendes. |
| --- | --- |

(13)

Den vejledende række sanktioner, der skal pålægges en indberettende klarerer, der ikke har overholdt indberetningspligten, bør baseres på de standardværdier, som stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden for de indlejrede emissioner, der ikke blev indberettet. Det vejledende maksimale interval bør være i overensstemmelse med sanktionen i henhold til artikel 16, stk. 3 og 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (4), samtidig med at der tages hensyn til, at forpligtelsen i overgangsperioden er begrænset til datarapportering. De kriterier, der skal anvendes af de kompetente myndigheder til at fastsætte bødens faktiske størrelse, bør baseres på grovheden og varigheden af den manglende rapportering. Kommissionen bør overvåge CBAM-rapporterne for at give en vejledende vurdering af de oplysninger, som de kompetente myndigheder har brug for, og for at sikre sammenhæng i de sanktioner, der skal anvendes.

| (14) | For at sikre en effektiv gennemførelse af indberetningspligten bør en elektronisk database, CBAM-overgangsregisteret, oprettes af Kommissionen til at indsamle de oplysninger, der rapporteres i overgangsperioden. CBAM-overgangsregistret bør være grundlaget for oprettelsen af CBAM-registret i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2023/956. |
| --- | --- |

(14)

For at sikre en effektiv gennemførelse af indberetningspligten bør en elektronisk database, CBAM-overgangsregisteret, oprettes af Kommissionen til at indsamle de oplysninger, der rapporteres i overgangsperioden. CBAM-overgangsregistret bør være grundlaget for oprettelsen af CBAM-registret i henhold til artikel 14 i forordning (EU) 2023/956.

| (15) | CBAM-overgangsregistret bør blive systemet til indlevering og styring af CBAM-rapporter for indberettende klarerere, herunder kontroller, vejledende vurderinger og revisionsprocedurer. For at sikre en nøjagtig vurdering af indberetningspligten bør CBAM-overgangsregistret fungere sammen med eksisterende toldsystemer. |
| --- | --- |

(15)

CBAM-overgangsregistret bør blive systemet til indlevering og styring af CBAM-rapporter for indberettende klarerere, herunder kontroller, vejledende vurderinger og revisionsprocedurer. For at sikre en nøjagtig vurdering af indberetningspligten bør CBAM-overgangsregistret fungere sammen med eksisterende toldsystemer.

| (16) | For at sikre et effektivt og ensartet rapporteringssystem bør der fastlægges tekniske ordninger for, hvordan CBAM-overgangsregistret fungerer, såsom ordninger for udvikling, test og indførelse samt for vedligeholdelse og potentielle ændringer af de elektroniske systemer, databeskyttelse, ajourføring af data, begrænsning af databehandling, systemejerskab og sikkerhed. Disse ordninger bør være forenelige med princippet om databeskyttelse gennem design og gennem standardindstillinger i henhold artikel 27 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (5) og artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (6) samt med behandlingssikkerheden i henhold til artikel 33 i forordning (EU) 2018/1725 og artikel 32 i forordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre et effektivt og ensartet rapporteringssystem bør der fastlægges tekniske ordninger for, hvordan CBAM-overgangsregistret fungerer, såsom ordninger for udvikling, test og indførelse samt for vedligeholdelse og potentielle ændringer af de elektroniske systemer, databeskyttelse, ajourføring af data, begrænsning af databehandling, systemejerskab og sikkerhed. Disse ordninger bør være forenelige med princippet om databeskyttelse gennem design og gennem standardindstillinger i henhold artikel 27 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (5) og artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (6) samt med behandlingssikkerheden i henhold til artikel 33 i forordning (EU) 2018/1725 og artikel 32 i forordning (EU) 2016/679.

| (17) | For at sikre kontinuiteten i datarapporteringen til enhver tid er det vigtigt at sørge for alternative løsninger, der kan iværksættes i tilfælde af midlertidige driftsforstyrrelser i de elektroniske systemer til datarapportering. Med henblik herpå bør Kommissionen arbejde på en CBAM-forretningskontinuitetsplan. |
| --- | --- |

(17)

For at sikre kontinuiteten i datarapporteringen til enhver tid er det vigtigt at sørge for alternative løsninger, der kan iværksættes i tilfælde af midlertidige driftsforstyrrelser i de elektroniske systemer til datarapportering. Med henblik herpå bør Kommissionen arbejde på en CBAM-forretningskontinuitetsplan.

| (18) | For at sikre adgang til CBAM-overgangsregistret bør systemet for ensartet brugerstyring og digital signatur, jf. artikel 16 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 (7), anvendes til styring, autentificering og adgangskontrol for indberettende klarerere. |
| --- | --- |

(18)

For at sikre adgang til CBAM-overgangsregistret bør systemet for ensartet brugerstyring og digital signatur, jf. artikel 16 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 (7), anvendes til styring, autentificering og adgangskontrol for indberettende klarerere.

| (19) | Med henblik på at identificere de indberettende klarerere og oprette en liste over de indberettende klarerere med deres registrerings- og identifikationsnumre for økonomiske operatører (EORI) bør CBAM-overgangsregistret fungere sammen med registrerings- og identifikationssystemet for økonomiske operatører, jf. artikel 30 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på at identificere de indberettende klarerere og oprette en liste over de indberettende klarerere med deres registrerings- og identifikationsnumre for økonomiske operatører (EORI) bør CBAM-overgangsregistret fungere sammen med registrerings- og identifikationssystemet for økonomiske operatører, jf. artikel 30 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070.

| (20) | De nationale systemer bør til kontrol- og rapporteringsformål give de nødvendige oplysninger om varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, jf. Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 (8). |
| --- | --- |

(20)

De nationale systemer bør til kontrol- og rapporteringsformål give de nødvendige oplysninger om varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, jf. Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 (8).

| (21) | Identifikation af importerede varer ved hjælp af deres klassificering i den kombinerede nomenklatur (»KN«) i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (9) og lagringsbestemmelserne i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 bør anvendes til meddelelse af oplysninger om importerede varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956. |
| --- | --- |

(21)

Identifikation af importerede varer ved hjælp af deres klassificering i den kombinerede nomenklatur (»KN«) i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (9) og lagringsbestemmelserne i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 bør anvendes til meddelelse af oplysninger om importerede varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956.

| (22) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger. Personoplysningerne om økonomiske aktører og andre personer, der behandles af de elektroniske systemer, bør begrænses til datasættet i bilag I til denne forordning. Hvis det med henblik på gennemførelsesforordningen er nødvendigt at behandle personoplysninger, bør denne behandling ske i overensstemmelse med EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger. I den forbindelse bør enhver behandling af personoplysninger, som medlemsstaternes myndigheder foretager, være underlagt forordning (EU) 2016/679 og nationale krav om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger. Kommissionens behandling af personoplysninger er omfattet af forordning (EU) 2018/1725. Personoplysninger bør opbevares på en sådan måde, at det ikke muligt at identificere de registrerede i længere tid end nødvendigt af hensyn til de formål, hvortil personoplysningerne behandles. I denne henseende bør datalagringsperioden for CBAM-overgangsregistret begrænses til fem år fra CBAM-rapportens modtagelse. |
| --- | --- |

(22)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger. Personoplysningerne om økonomiske aktører og andre personer, der behandles af de elektroniske systemer, bør begrænses til datasættet i bilag I til denne forordning. Hvis det med henblik på gennemførelsesforordningen er nødvendigt at behandle personoplysninger, bør denne behandling ske i overensstemmelse med EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger. I den forbindelse bør enhver behandling af personoplysninger, som medlemsstaternes myndigheder foretager, være underlagt forordning (EU) 2016/679 og nationale krav om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger. Kommissionens behandling af personoplysninger er omfattet af forordning (EU) 2018/1725. Personoplysninger bør opbevares på en sådan måde, at det ikke muligt at identificere de registrerede i længere tid end nødvendigt af hensyn til de formål, hvortil personoplysningerne behandles. I denne henseende bør datalagringsperioden for CBAM-overgangsregistret begrænses til fem år fra CBAM-rapportens modtagelse.

| (23) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav udtalelse den 28. juli 2023. |
| --- | --- |

(23)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav udtalelse den 28. juli 2023.

| (24) | Da den første rapporteringsperiode begynder den 1. oktober 2023, bør denne forordning træde i kraft så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(24)

Da den første rapporteringsperiode begynder den 1. oktober 2023, bør denne forordning træde i kraft så hurtigt som muligt.

| (25) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra CBAM-udvalget — |
| --- | --- |

(25)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra CBAM-udvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastlægger bestemmelser om indberetningspligten i henhold til artikel 35 i forordning (EU) 2023/956 for varer, der er opført i bilag I til nævnte forordning, og som importeres til Unionens toldområde i overgangsperioden fra den 1. oktober 2023 til den 31. december 2025 (»overgangsperioden«).

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »indberettende klarerer«: én af følgende personer:






  a) | den importør, der indgiver en toldangivelse om overgang til fri omsætning af varer i eget navn og på egne vegne |
| --- | --- | --- |

1)

»indberettende klarerer«: én af følgende personer:

a)

den importør, der indgiver en toldangivelse om overgang til fri omsætning af varer i eget navn og på egne vegne

| b) | den person, der har en tilladelse til at indgive en toldangivelse som omhandlet i artikel 182, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (10), og som angiver import af varer |
| --- | --- |

b)

den person, der har en tilladelse til at indgive en toldangivelse som omhandlet i artikel 182, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (10), og som angiver import af varer

10

| c) | den indirekte toldrepræsentant, hvis toldangivelsen indgives af den indirekte toldrepræsentant, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) nr. 952/2013, hvis importøren er etableret uden for Unionen, eller hvis den indirekte toldrepræsentant har accepteret indberetningspligten i henhold til artikel 32 i forordning (EU) 2023/956 |
| --- | --- |

c)

den indirekte toldrepræsentant, hvis toldangivelsen indgives af den indirekte toldrepræsentant, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) nr. 952/2013, hvis importøren er etableret uden for Unionen, eller hvis den indirekte toldrepræsentant har accepteret indberetningspligten i henhold til artikel 32 i forordning (EU) 2023/956

| 2) | »rabat«: ethvert beløb, der reducerer det beløb, der skal betales eller er betalt af en person, der er ansvarlig for betalingen af en kulstofpris, før eller efter betalingen, i pengeform eller i enhver anden form. |
| --- | --- |

2)

»rabat«: ethvert beløb, der reducerer det beløb, der skal betales eller er betalt af en person, der er ansvarlig for betalingen af en kulstofpris, før eller efter betalingen, i pengeform eller i enhver anden form.

KAPITEL II

INDBERETTENDE KLARERERES RETTIGHEDER OG PLIGTER I FORBINDELSE MED RAPPORTERING

Artikel 3

Indberettende klarereres indberetningspligt

1.   Hver indberettende klarerer fremlægger på grundlag af de data, som driftslederen kan meddele, og som er angivet i bilag III til denne forordning, følgende oplysninger om varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, og som er importeret i det kvartal, som CBAM-rapporten vedrører:

| a) | mængden af de importerede varer, udtrykt i megawatttimer for elektricitet og i ton for andre varer |
| --- | --- |

a)

mængden af de importerede varer, udtrykt i megawatttimer for elektricitet og i ton for andre varer

| b) | varetypen angivet med KN-kode. |
| --- | --- |

b)

varetypen angivet med KN-kode.

2.   Hver indberettende klarerer fremlægger følgende oplysninger i CBAM-rapporterne om de indlejrede emissioner fra de i bilag I til forordning (EU) 2023/956 anførte varer, som opført i bilag I til denne forordning:

| a) | oprindelseslandet for de importerede varer |
| --- | --- |

a)

oprindelseslandet for de importerede varer

| b) | det anlæg, hvor varerne er fremstillet, identificeret ved følgende oplysninger:






  1) | FN's kode for handels- og transportlokationer (UN/LOCODE) for lokationen |
| --- | --- | --- |

b)

det anlæg, hvor varerne er fremstillet, identificeret ved følgende oplysninger:

1)

FN's kode for handels- og transportlokationer (UN/LOCODE) for lokationen

| 2) | anlæggets firmanavn, adresse og dets engelske udskrift |
| --- | --- |

2)

anlæggets firmanavn, adresse og dets engelske udskrift

| 3) | geografiske koordinater for anlæggets hovedemissionskilde |
| --- | --- |

3)

geografiske koordinater for anlæggets hovedemissionskilde

| c) | de anvendte fremstillingslinjer fastlagt i afsnit 3 i bilag II til denne forordning, som afspejler den teknologi, der anvendes til varernes fremstilling, og oplysninger om specifikke parametre, der kvalificerer den angivne valgte fremstillingslinje som defineret i afsnit 2 i bilag IV, til bestemmelse af de indlejrede direkte emissioner |
| --- | --- |

c)

de anvendte fremstillingslinjer fastlagt i afsnit 3 i bilag II til denne forordning, som afspejler den teknologi, der anvendes til varernes fremstilling, og oplysninger om specifikke parametre, der kvalificerer den angivne valgte fremstillingslinje som defineret i afsnit 2 i bilag IV, til bestemmelse af de indlejrede direkte emissioner

| d) | varernes specifikke indlejrede direkte emissioner, som bestemmes ved at konvertere de tilskrevne direkte emissioner fra fremstillingsprocesserne til varernes specifikke emissioner udtrykt som CO2e pr. ton i overensstemmelse med afsnit F og G i bilag III til denne forordning |
| --- | --- |

d)

varernes specifikke indlejrede direkte emissioner, som bestemmes ved at konvertere de tilskrevne direkte emissioner fra fremstillingsprocesserne til varernes specifikke emissioner udtrykt som CO2e pr. ton i overensstemmelse med afsnit F og G i bilag III til denne forordning

| e) | de rapporteringskrav, der har indvirkning på varernes indlejrede emissioner som omhandlet i afsnit 2 i bilag IV til denne forordning |
| --- | --- |

e)

de rapporteringskrav, der har indvirkning på varernes indlejrede emissioner som omhandlet i afsnit 2 i bilag IV til denne forordning

| f) | for så vidt angår elektricitet som importerede varer rapporterer den indberettende klarerer følgende oplysninger:






  1) | den anvendte emissionsfaktor for elektricitet, udtrykt som ton CO2e pr. MWh (megawatttime) som bestemt i overensstemmelse med afsnit D i bilag III til denne forordning |
| --- | --- | --- |

f)

for så vidt angår elektricitet som importerede varer rapporterer den indberettende klarerer følgende oplysninger:

1)

den anvendte emissionsfaktor for elektricitet, udtrykt som ton CO2e pr. MWh (megawatttime) som bestemt i overensstemmelse med afsnit D i bilag III til denne forordning

| 2) | den datakilde eller metode, der er anvendt til at bestemme emissionsfaktoren for elektricitet som fastlagt i henhold til afsnit D i bilag III til denne forordning |
| --- | --- |

2)

den datakilde eller metode, der er anvendt til at bestemme emissionsfaktoren for elektricitet som fastlagt i henhold til afsnit D i bilag III til denne forordning

| g) | for stålvarer, identifikationsnummeret på det specifikke stålværk, hvor et bestemt parti råvarer er fremstillet, hvis det er kendt. |
| --- | --- |

g)

for stålvarer, identifikationsnummeret på det specifikke stålværk, hvor et bestemt parti råvarer er fremstillet, hvis det er kendt.

3.   For specifikke indlejrede indirekte emissioner fremlægger hver indberettende klarerer følgende oplysninger i CBAM-rapporterne som anført i bilag I til denne forordning:

| a) | elforbrug, udtrykt i megawatttimer, i fremstillingsprocessen pr. ton producerede varer |
| --- | --- |

a)

elforbrug, udtrykt i megawatttimer, i fremstillingsprocessen pr. ton producerede varer

| b) | en specificering af, om klarereren indberetter faktiske emissioner eller standardværdier, der er stillet til rådighed og offentliggjort af Kommissionen for overgangsperioden i overensstemmelse med afsnit D i bilag III til denne forordning |
| --- | --- |

b)

en specificering af, om klarereren indberetter faktiske emissioner eller standardværdier, der er stillet til rådighed og offentliggjort af Kommissionen for overgangsperioden i overensstemmelse med afsnit D i bilag III til denne forordning

| c) | den tilsvarende emissionsfaktor for den forbrugte elektricitet |
| --- | --- |

c)

den tilsvarende emissionsfaktor for den forbrugte elektricitet

| d) | mængden af specifikke indlejrede indirekte emissioner, som bestemmes ved at konvertere de tilskrevne indlejrede indirekte emissioner fra fremstillingsprocesserne til indirekte emissioner, der er specifikke for varerne, udtrykt som CO2e pr. ton i overensstemmelse med afsnit F og G i bilag III til denne forordning. |
| --- | --- |

d)

mængden af specifikke indlejrede indirekte emissioner, som bestemmes ved at konvertere de tilskrevne indlejrede indirekte emissioner fra fremstillingsprocesserne til indirekte emissioner, der er specifikke for varerne, udtrykt som CO2e pr. ton i overensstemmelse med afsnit F og G i bilag III til denne forordning.

4.   Hvis reglerne for bestemmelse af data er forskellige fra dem, der er angivet i bilag III til denne forordning, giver den indberettende klarerer yderligere oplysninger og en beskrivelse af det metodiske grundlag for de regler, der er anvendt til at bestemme de indlejrede emissioner. De beskrevne regler skal føre til tilsvarende dækning og nøjagtighed i emissionsdataene, herunder systemgrænser, overvågede fremstillingsprocesser, emissionsfaktorer og andre metoder, der anvendes til beregninger og rapportering.

5.   Den indberettende klarerer kan med henblik på rapportering anmode om, at driftslederen benytter en elektronisk skabelon udarbejdet af Kommissionen og angiver indholdet af meddelelsen i afsnit 1 og 2 i bilag IV.

Artikel 4

Beregning af indlejrede emissioner

1.   Med henblik på artikel 3, stk. 2, bestemmes de specifikke indlejrede emissioner af varer, der er fremstillet i et anlæg, ved hjælp af en af følgende metoder, som er baseret på valget af overvågningsmetode, der er fastsat i overensstemmelse med punkt B.2 i bilag III til denne forordning, og som enten består af:

| a) | bestemmelse af emissioner fra kildestrømme på baggrund af aktivitetsdata opnået ved hjælp af målesystemer og beregningsfaktorer fra laboratorieanalyser eller standardværdier |
| --- | --- |

a)

bestemmelse af emissioner fra kildestrømme på baggrund af aktivitetsdata opnået ved hjælp af målesystemer og beregningsfaktorer fra laboratorieanalyser eller standardværdier

| b) | bestemmelse af emissioner fra emissionskilder ved kontinuerlig måling af koncentrationen af den pågældende drivhusgas i røggassen og røggasstrømmen. |
| --- | --- |

b)

bestemmelse af emissioner fra emissionskilder ved kontinuerlig måling af koncentrationen af den pågældende drivhusgas i røggassen og røggasstrømmen.

2.   Uanset stk. 1 kan de specifikke indlejrede emissioner af varer, der er fremstillet i et anlæg, indtil den 31. december 2024 bestemmes ved hjælp af en af følgende overvågnings- og rapporteringsmetoder, hvis de fører til tilsvarende dækning og nøjagtighed af emissionsdata sammenlignet med de metoder, der er anført i dette stykke:

| a) | en kulstofprissætningsordning, hvor anlægget er placeret |
| --- | --- |

a)

en kulstofprissætningsordning, hvor anlægget er placeret

| b) | en obligatorisk emissionsovervågningsordning, hvor anlægget er placeret, eller |
| --- | --- |

b)

en obligatorisk emissionsovervågningsordning, hvor anlægget er placeret, eller

| c) | en emissionsovervågningsordning på anlægget, som kan omfatte verifikation af en akkrediteret verifikator. |
| --- | --- |

c)

en emissionsovervågningsordning på anlægget, som kan omfatte verifikation af en akkrediteret verifikator.

3.   Uanset stk. 1 og 2 kan den indberettende klarerer indtil den 31. juli 2024 for hver import af varer, for hvilke den indberettende klarerer ikke har alle de oplysninger, der er anført i artikel 3, stk. 2 og 3, anvende andre metoder til fastsættelse af emissionerne, herunder standardværdier, der stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden, eller andre standardværdier som specificeret i bilag III. I sådanne tilfælde angiver og henviser den indberettende klarerer i CBAM-rapporterne til den metode, der er fulgt for at fastlægge sådanne værdier.

Artikel 5

Brug af standardværdier

Uanset artikel 4 kan op til 20 % af de samlede indlejrede emissioner af komplekse varer baseres på skøn, der stilles til rådighed af driftslederne af anlæggene.

Artikel 6

Dataindsamling og rapportering vedrørende aktiv forædling

1.   For så vidt angår varer, der er henført under aktiv forædling og efterfølgende overgået til fri omsætning enten som de samme varer eller som forarbejdede produkter, indsender den indberettende klarerer i CBAM-rapporterne for kvartalet efter det kvartal, hvor afslutningen af toldproceduren fandt sted i overensstemmelse med artikel 257 i forordning (EU) nr. 952/2013, følgende oplysninger:

| a) | mængden af de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, og som i denne periode er overgået til fri omsætning efter aktiv forædling |
| --- | --- |

a)

mængden af de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, og som i denne periode er overgået til fri omsætning efter aktiv forædling

| b) | indlejrede emissioner svarende til de varemængder, der er omhandlet i litra a), og som i denne periode er overgået til fri omsætning efter aktiv forædling |
| --- | --- |

b)

indlejrede emissioner svarende til de varemængder, der er omhandlet i litra a), og som i denne periode er overgået til fri omsætning efter aktiv forædling

| c) | oprindelseslandet for de i litra a) omhandlede varer, hvis det kendes |
| --- | --- |

c)

oprindelseslandet for de i litra a) omhandlede varer, hvis det kendes

| d) | de anlæg, hvor de i litra a) omhandlede varer er fremstillet, hvis de er kendt |
| --- | --- |

d)

de anlæg, hvor de i litra a) omhandlede varer er fremstillet, hvis de er kendt

| e) | mængden af de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 og henført under aktiv forædling, og som har resulteret i forarbejdede produkter, der i denne periode er overgået til fri omsætning |
| --- | --- |

e)

mængden af de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 og henført under aktiv forædling, og som har resulteret i forarbejdede produkter, der i denne periode er overgået til fri omsætning

| f) | indlejrede emissioner svarende til de varer, som er blevet brugt til at fremstille de mængder forarbejdede produkter, der er omhandlet i litra e) |
| --- | --- |

f)

indlejrede emissioner svarende til de varer, som er blevet brugt til at fremstille de mængder forarbejdede produkter, der er omhandlet i litra e)

| g) | i tilfælde af fritagelse for kravet om afslutningsopgørelse indrømmet af toldvæsenet i overensstemmelse med artikel 175 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (11) indsender den indberettende klarerer fritagelsen. |
| --- | --- |

g)

i tilfælde af fritagelse for kravet om afslutningsopgørelse indrømmet af toldvæsenet i overensstemmelse med artikel 175 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (11) indsender den indberettende klarerer fritagelsen.

2.   Rapporteringen og beregningen af de indlejrede emissioner, der er omhandlet i stk. 1, litra b) og f), sker i overensstemmelse med artikel 3, 4 og 5.

3.   Uanset stk. 2 beregnes de indlejrede emissioner, jf. stk. 1, litra b) og f), på grundlag af de vægtede gennemsnitlige indlejrede emissioner af samtlige varer i samme CBAM-varekategori som defineret i denne forordnings bilag II, der er henført under proceduren for aktiv forædling fra den 1. oktober 2023, når forarbejdede produkter eller varer, der er henført under aktiv forædling, frigives til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 170, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2015/2446.

De indlejrede emissioner, der er omhandlet i første afsnit, beregnes som følger:

| a) | De indlejrede emissioner i stk. 2, litra b), er de samlede indlejrede emissioner af de varer, der er henført under aktiv forædling, og som importeres. |
| --- | --- |

a)

De indlejrede emissioner i stk. 2, litra b), er de samlede indlejrede emissioner af de varer, der er henført under aktiv forædling, og som importeres.

| b) | De indlejrede emissioner i stk. 2, litra f), er de samlede indlejrede emissioner af de varer, der er henført under aktiv forædling, og som er blevet anvendt i en eller flere forarbejdningsprocesser ganget med den procentvise mængde af de forarbejdede produkter, der er fremstillet heraf, og som importeres. |
| --- | --- |

b)

De indlejrede emissioner i stk. 2, litra f), er de samlede indlejrede emissioner af de varer, der er henført under aktiv forædling, og som er blevet anvendt i en eller flere forarbejdningsprocesser ganget med den procentvise mængde af de forarbejdede produkter, der er fremstillet heraf, og som importeres.

Artikel 7

Rapportering af oplysninger vedrørende den kulstofpris, der skal betales

1.   Hvis det er relevant, giver den indberettende klarerer i CBAM-rapporterne følgende oplysninger om den kulstofpris, der skal betales i et oprindelsesland for de indlejrede emissioner:

| a) | produkttypen angivet ved KN-kode |
| --- | --- |

a)

produkttypen angivet ved KN-kode

| b) | kulstofpristype |
| --- | --- |

b)

kulstofpristype

| c) | det land, hvor en kulstofpris skal betales |
| --- | --- |

c)

det land, hvor en kulstofpris skal betales

| d) | rabatform eller enhver anden form for kompensation, der er tilgængelig i det pågældende land, og som ville have resulteret i en reduktion af denne kulstofpris |
| --- | --- |

d)

rabatform eller enhver anden form for kompensation, der er tilgængelig i det pågældende land, og som ville have resulteret i en reduktion af denne kulstofpris

| e) | størrelsen af den kulstofpris, der skal betales, en beskrivelse af kulstofprissætningsinstrumentet og mulige kompensationsmekanismer |
| --- | --- |

e)

størrelsen af den kulstofpris, der skal betales, en beskrivelse af kulstofprissætningsinstrumentet og mulige kompensationsmekanismer

| f) | angivelse af bestemmelsen i den retsakt, der omhandler kulstofprisen, rabatten eller andre former for relevant kompensation, herunder en kopi af retsakten |
| --- | --- |

f)

angivelse af bestemmelsen i den retsakt, der omhandler kulstofprisen, rabatten eller andre former for relevant kompensation, herunder en kopi af retsakten

| g) | mængden af indlejrede direkte eller indirekte emissioner, der er omfattet |
| --- | --- |

g)

mængden af indlejrede direkte eller indirekte emissioner, der er omfattet

| h) | mængden af indlejrede emissioner, der er omfattet af enhver rabat eller anden form for kompensation, herunder gratis tildelinger, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

h)

mængden af indlejrede emissioner, der er omfattet af enhver rabat eller anden form for kompensation, herunder gratis tildelinger, hvis det er relevant.

2.   De pengebeløb, der er omhandlet i stk. 1, litra e), vil blive omregnet til euro baseret på de gennemsnitlige valutakurser for året forud for det år, hvor rapporten skal foreligge. De årlige gennemsnitlige valutakurser baseres på noteringer offentliggjort af Den Europæiske Centralbank. For valutaer, for hvilke en notering ikke offentliggøres af Den Europæiske Centralbank, baseres de årlige gennemsnitlige valutakurser på offentligt tilgængelige oplysninger om de effektive valutakurser. De årlige gennemsnitlige valutakurser angives af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret.

Artikel 8

Indgivelse af CBAM-rapporter

1.   For hvert kvartal fra den 1. oktober 2023 til den 31. december 2025 indsender den indberettende klarerer CBAM-rapporterne til CBAM-overgangsregistret senest en måned efter udgangen af det pågældende kvartal.

2.   Den indberettende klarerer indsender oplysninger i CBAM-overgangsregistret og angiver, om:

| a) | CBAM-rapporten indsendes af en importør i dennes eget navn og på egne vegne |
| --- | --- |

a)

CBAM-rapporten indsendes af en importør i dennes eget navn og på egne vegne

| b) | CBAM-rapporten indsendes af en indirekte toldrepræsentant på vegne af en importør. |
| --- | --- |

b)

CBAM-rapporten indsendes af en indirekte toldrepræsentant på vegne af en importør.

3.   Hvis en indirekte toldrepræsentant ikke indvilliger i at opfylde importørens indberetningspligt i henhold til denne forordning, underretter den indirekte toldrepræsentant importøren om pligten til at overholde denne forordning. Underretningen omfatter de oplysninger, der er omhandlet i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) 2023/956.

4.   CBAM-rapporterne indeholder oplysningerne i bilag I til denne forordning.

5.   Når CBAM-rapporten er indsendt i CBAM-overgangsregistret, tildeles den et unikt rapport-ID.

Artikel 9

Ændring og korrektion af CBAM-rapporter

1.   En indberettende klarerer kan ændre en indsendt CBAM-rapport indtil to måneder efter afslutningen af det relevante rapporteringskvartal.

2.   Uanset stk. 1 kan en indberettende klarerer ændre CBAM-rapporterne for de første to rapporteringsperioder indtil indsendelsesfristen for den tredje CBAM-rapport.

3.   Efter en begrundet anmodning fra den indberettende klarerer vurderer den kompetente myndighed denne anmodning og giver, hvor det er relevant, den indberettende klarerer tilladelse til at genindsende en CBAM-rapport eller at korrigere den efter den i stk. 1 og 2 nævnte frist og inden for et år efter slutningen af det relevante rapporteringskvartal. Genindsendelse af den korrigerede CBAM-rapport eller korrektionen, alt efter hvad der er relevant, skal ske senest en måned efter den kompetente myndigheds godkendelse.

4.   De kompetente myndigheder begrunder afslaget på anmodningen i stk. 3 og informerer den indberettende klarerer om retten til at klage.

5.   En CBAM-rapport, der indgår i en tvist, kan ikke ændres. Den kan erstattes for at tage hensyn til resultatet af denne tvist.

KAPITEL III

ADMINISTRATION VEDRØRENDE CBAM-RAPPORTERING

Artikel 10

CBAM-overgangsregistret

1.   CBAM-overgangsregistret er en standardiseret og sikker elektronisk database, der indeholder fælles dataelementer til rapportering i overgangsperioden og elementer, der sikrer adgang, sagsbehandling og fortrolighed.

2.   CBAM-overgangsregistret muliggør kommunikation, kontrol og informationsudveksling mellem Kommissionen, de kompetente myndigheder, toldmyndighederne og indberettende klarerere i overensstemmelse med kapitel V.

Artikel 11

Kontrol af CBAM-rapporter og Kommissionens brug af oplysninger

1.   Kommissionen kan kontrollere CBAM-rapporter for at vurdere indberettendes klarereres overholdelse af indberetningspligten i overgangsperioden og indtil tre måneder efter, at den sidste CBAM-rapport skulle have været indsendt.

2.   Kommissionen bruger CBAM-overgangsregistret og oplysningerne i dette register til at udføre de opgaver, der er fastsat i denne forordning og i forordning (EU) 2023/956.

Artikel 12

Vejledende vurdering foretaget af Kommissionen

1.   Til vejledende formål sender Kommissionen medlemsstaterne en liste over indberettende klarerere, der er etableret i medlemsstaten, med hensyn til hvilke Kommissionen har grund til at tro, at de ikke har overholdt pligten til at indsende en CBAM-rapport.

2.   Hvis Kommissionen finder, at en CBAM-rapport ikke indeholder alle de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3-7, eller anser en rapport for ufuldstændig eller ukorrekt i overensstemmelse med artikel 13, meddeler Kommissionen den vejledende vurdering vedrørende den pågældende CBAM-rapport til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den indberettende klarerer er etableret.

Artikel 13

Ufuldstændige eller ukorrekte CBAM-rapporter

1.   En CBAM-rapport anses for at være ufuldstændig, hvis den indberettende klarerer har undladt at rapportere i overensstemmelse med bilag I til denne forordning.

2.   En CBAM-rapport anses for at være ukorrekt i et af følgende tilfælde:

| a) | Dataene eller oplysningerne i den indsendte rapport opfylder ikke kravene i denne forordnings artikel 3-7 og bilag III hertil. |
| --- | --- |

a)

Dataene eller oplysningerne i den indsendte rapport opfylder ikke kravene i denne forordnings artikel 3-7 og bilag III hertil.

| b) | Den indberettende klarerer har indsendt forkerte data og oplysninger. |
| --- | --- |

b)

Den indberettende klarerer har indsendt forkerte data og oplysninger.

| c) | Den indberettende klarerer giver ikke en tilstrækkelig begrundelse for brugen af andre indberetningsregler end dem, der er anført i bilag III til denne forordning. |
| --- | --- |

c)

Den indberettende klarerer giver ikke en tilstrækkelig begrundelse for brugen af andre indberetningsregler end dem, der er anført i bilag III til denne forordning.

Artikel 14

Vurdering af CBAM-rapporter og kompetente myndigheders brug af oplysninger

1.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den indberettende klarerer er etableret, påbegynder gennemgangen og vurderer dataene, oplysningerne, listen over indberettende klarerere, som Kommissionen har meddelt, og den vejledende vurdering, jf. artikel 12, inden tre måneder efter meddelelsen af denne liste eller vejledende vurdering.

2.   De kompetente myndigheder bruger CBAM-overgangsregistret og oplysningerne i dette register til at udføre de opgaver, der er fastsat i denne forordning og forordning (EU) 2023/956.

3.   I eller efter overgangsperioden kan de kompetente myndigheder indlede korrektionsproceduren vedrørende et af følgende:

| a) | ufuldstændige eller ukorrekte CBAM-rapporter |
| --- | --- |

a)

ufuldstændige eller ukorrekte CBAM-rapporter

| b) | manglende indsendelse af en CBAM-rapport. |
| --- | --- |

b)

manglende indsendelse af en CBAM-rapport.

4.   Hvis den kompetente myndighed indleder korrektionsproceduren, underrettes den indberettende klarerer om, at der foretages en rapportgennemgang, og at der er behov for yderligere oplysninger. Den kompetente myndigheds anmodning om yderligere oplysninger omfatter de oplysninger, der kræves i artikel 3-7. Den indberettende klarerer indsender de yderligere oplysninger gennem CBAM-overgangsregistret.

5.   Den kompetente myndighed eller enhver anden myndighed, der er udpeget af den kompetente myndighed, giver tilladelse til at få adgang til CBAM-overgangsregistret og forvalter registreringen på nationalt plan under hensyntagen til EORI-nummeret i overensstemmelse med den tekniske ordning i artikel 20.

Artikel 15

Fortrolighed

1.   Alle afgørelser truffet af de kompetente myndigheder og oplysninger, som den kompetente myndighed erhverver i forbindelse med udøvelsen af sin pligt i forbindelse med rapportering i henhold til denne forordning, og som er fortrolige, eller som gives på et fortroligt grundlag, er omfattet af tavshedspligten. Sådanne oplysninger må ikke videregives af den kompetente myndighed uden udtrykkelig tilladelse fra den person eller myndighed, der har givet dem.

Uanset første afsnit kan sådanne oplysninger videregives uden tilladelse, hvis denne forordning foreskriver det, og hvis den kompetente myndighed er forpligtet eller bemyndiget til at videregive dem i henhold til EU-retten eller national lovgivning.

2.   Kompetente myndigheder kan videregive fortrolige oplysninger som omhandlet i stk. 1 til Unionens toldmyndigheder.

3.   Enhver videregivelse eller kommunikation af oplysninger som omhandlet i stk. 1 og 2, skal ske i overensstemmelse med gældende databeskyttelsesbestemmelser.

KAPITEL IV

HÅNDHÆVELSE

Artikel 16

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne anvender sanktioner i følgende tilfælde:

| a) | hvis den indberettende klarerer ikke har truffet de nødvendige skridt til at overholde pligten til at indsende en CBAM-rapport |
| --- | --- |

a)

hvis den indberettende klarerer ikke har truffet de nødvendige skridt til at overholde pligten til at indsende en CBAM-rapport

| b) | hvis CBAM-rapporten er ukorrekt eller ufuldstændig i overensstemmelse med artikel 13, og den indberettende klarerer ikke har taget de nødvendige skridt til at korrigere CBAM-rapporten, såfremt den kompetente myndighed har indledt korrektionsproceduren i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4. |
| --- | --- |

b)

hvis CBAM-rapporten er ukorrekt eller ufuldstændig i overensstemmelse med artikel 13, og den indberettende klarerer ikke har taget de nødvendige skridt til at korrigere CBAM-rapporten, såfremt den kompetente myndighed har indledt korrektionsproceduren i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4.

2.   Bødens størrelse er på mellem 10 og 50 EUR pr. ton ikke-rapporterede emissioner. Bøden stiger i overensstemmelse med det europæiske forbrugerprisindeks.

3.   Når de kompetente myndigheder fastsætter det faktiske beløb for en bøde for de ikke-rapporterede emissioner beregnet på grundlag af de standardværdier, der er stillet til rådighed og offentliggjort af Kommissionen for overgangsperioden, tager de følgende forhold i betragtning:

| a) | omfanget af ikke-rapporterede oplysninger |
| --- | --- |

a)

omfanget af ikke-rapporterede oplysninger

| b) | de ikke-rapporterede mængder af importerede varer og de ikke-rapporterede emissioner vedrørende disse varer |
| --- | --- |

b)

de ikke-rapporterede mængder af importerede varer og de ikke-rapporterede emissioner vedrørende disse varer

| c) | den indberettende klarerers parathed til at efterkomme anmodninger om oplysninger eller til at korrigere CBAM-rapporten |
| --- | --- |

c)

den indberettende klarerers parathed til at efterkomme anmodninger om oplysninger eller til at korrigere CBAM-rapporten

| d) | den indberettende klarerers forsætlige eller uagtsomme adfærd |
| --- | --- |

d)

den indberettende klarerers forsætlige eller uagtsomme adfærd

| e) | den indberettende klarerers tidligere adfærd med hensyn til overholdelse af indberetningspligten |
| --- | --- |

e)

den indberettende klarerers tidligere adfærd med hensyn til overholdelse af indberetningspligten

| f) | graden af samarbejde hos den indberettende klarerer for at bringe overtrædelsen til ophør |
| --- | --- |

f)

graden af samarbejde hos den indberettende klarerer for at bringe overtrædelsen til ophør

| g) | om den indberettende klarerer frivilligt har truffet foranstaltninger for at sikre, at lignende overtrædelser ikke kan begås i fremtiden. |
| --- | --- |

g)

om den indberettende klarerer frivilligt har truffet foranstaltninger for at sikre, at lignende overtrædelser ikke kan begås i fremtiden.

4.   Større sanktioner pålægges, når der er indgivet mere end to ufuldstændige eller ukorrekte rapporter som omhandlet i artikel 13 i træk, eller varigheden af den manglende rapportering overstiger seks måneder.

KAPITEL V

TEKNISKE ELEMENTER VEDRØRENDE CBAM-OVERGANGSREGISTRET

AFSNIT 1

Indledning

Artikel 17

Det centrale systems anvendelsesområde

1.   CBAM-overgangsregistret fungerer sammen med:

| a) | systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur med henblik på brugerregistrering og adgangsstyring for Kommissionen, medlemsstaterne og indberettende klarerere, jf. artikel 16 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 |
| --- | --- |

a)

systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur med henblik på brugerregistrering og adgangsstyring for Kommissionen, medlemsstaterne og indberettende klarerere, jf. artikel 16 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070

| b) | økonomiske operatørers registrering og identifikation (EORI) med henblik på at validere og hente den økonomiske operatørs identitetsoplysninger, jf. artikel 30 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070, for så vidt angår de data, der er fastsat i bilag V til denne forordning |
| --- | --- |

b)

økonomiske operatørers registrering og identifikation (EORI) med henblik på at validere og hente den økonomiske operatørs identitetsoplysninger, jf. artikel 30 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070, for så vidt angår de data, der er fastsat i bilag V til denne forordning

| c) | tilsynssystemet med det formål at hente oplysninger om toldimportangivelser for varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 til kontrol af CBAM-rapporter og overholdelse, udviklet gennem Tilsyn 3-kodekssystemet (SURV3), jf. artikel 99 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 |
| --- | --- |

c)

tilsynssystemet med det formål at hente oplysninger om toldimportangivelser for varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 til kontrol af CBAM-rapporter og overholdelse, udviklet gennem Tilsyn 3-kodekssystemet (SURV3), jf. artikel 99 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070

| d) | Taric-systemet som omhandlet i forordning (EØF) nr. 2658/87. |
| --- | --- |

d)

Taric-systemet som omhandlet i forordning (EØF) nr. 2658/87.

2.   CBAM-overgangsregistret fungerer sammen med decentraliserede systemer som udviklet eller opgraderet gennem gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 med det formål at hente oplysninger om toldimportangivelser for varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, som specificeret i bilag VI og bilag VII til denne forordning, og for at kontrollere CBAM-rapporterne og sikre, at de indberettende klarerer overholder kravene, når disse oplysninger ikke er tilgængelige i SURV3-systemet.

Artikel 18

Kontaktpunkter for de elektroniske systemer

Kommissionen og medlemsstaterne udpeger kontaktpunkter for hvert af de elektroniske systemer, der er omhandlet i denne forordnings artikel 17, med det formål at udveksle oplysninger for at sikre en koordineret udvikling, drift og vedligeholdelse af disse elektroniske systemer.

Kommissionen og medlemsstaterne meddeler hinanden disse kontaktpunkters kontaktoplysninger og underretter straks hinanden om enhver ændring af disse oplysninger.

AFSNIT 2

CBAM-overgangsregistret

Artikel 19

CBAM-overgangsregistrets struktur

CBAM-overgangsregistret består af følgende fælles komponenter (»fælles komponenter«):

| a) | CBAM-portalen for virksomheder (CBAM TP) |
| --- | --- |

a)

CBAM-portalen for virksomheder (CBAM TP)

| b) | CBAM-portalen for kompetente myndigheder (CBAM TAP) med to adskilte rum:






  1) | et til de kompetente nationale myndigheder (CBAM CAP/N) |
| --- | --- | --- |

b)

CBAM-portalen for kompetente myndigheder (CBAM TAP) med to adskilte rum:

1)

et til de kompetente nationale myndigheder (CBAM CAP/N)

| 2) | et til Kommissionen (CBAM CAP/C) |
| --- | --- |

2)

et til Kommissionen (CBAM CAP/C)

| c) | forvaltning af CBAM-brugeradgang |
| --- | --- |

c)

forvaltning af CBAM-brugeradgang

| d) | CBAM-registrets back-end-tjenester (CBAM BE) |
| --- | --- |

d)

CBAM-registrets back-end-tjenester (CBAM BE)

| e) | den offentlige CBAM-side på Europa-webstedet. |
| --- | --- |

e)

den offentlige CBAM-side på Europa-webstedet.

Artikel 20

Samarbejdsvilkår i CBAM-overgangsregistret

1.   Kommissionen foreslår samarbejdsvilkårene, serviceniveauaftalen og sikkerhedsplanen til brug for aftaleindgåelse med de kompetente myndigheder. Kommissionen driver CBAM-overgangsregistret i overensstemmelse med de aftalte vilkår.

2.   CBAM-overgangsregistret anvendes i forhold til CBAM-rapporterne og de importangivelsesfortegnelser, som disse rapporter vedrører.

Artikel 21

Forvaltning af CBAM-brugeradgang

1.   Autentificeringen og adgangsverifikationen af den indberettende klarerer for de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 med henblik på adgang til CBAM-registrets komponenter udføres ved hjælp af systemet for ensartet brugerstyring og digital signatur, jf. artikel 17, stk. 1, litra a).

2.   Kommissionen leverer de autentificeringstjenester, der giver brugerne af CBAM-overgangsregistret mulighed for sikker adgang til dette register.

3.   Kommissionen anvender systemet for ensartet brugerstyring og digital signatur til at give tilladelse til at få adgang til CBAM-overgangsregistret til sit personale og til at give delegationerne til de kompetente myndigheder mulighed for at udstede deres tilladelser.

4.   De kompetente myndigheder anvender systemet for ensartet brugerstyring og digital signatur til at give tilladelse til at få adgang til CBAM-overgangsregistret til deres personale og de indberettende klarerere, der er etableret i deres medlemsstat.

5.   En kompetent myndighed kan vælge at bruge et identitets- og adgangsstyringssystem, der er oprettet i deres medlemsstat i henhold til denne forordnings artikel 26 (nationalt eIDAS-toldsystem), for at give de nødvendige legitimationsoplysninger med henblik på adgang til CBAM-overgangsregistret.

Artikel 22

CBAM-portalen for virksomheder

1.   CBAM-portalen for virksomheder er de indberettende klarereres unikke indgangssted til CBAM-overgangsregistret. Portalen er tilgængelig fra internettet.

2.   CBAM-portalen for virksomheder fungerer sammen med CBAM-registrets back-end-tjenester.

3.   CBAM-portalen for virksomheder anvendes af den indberettende klarerer til:

| a) | at indsende CBAM-rapporterne via en webgrænseflade eller en system-system-grænseflade |
| --- | --- |

a)

at indsende CBAM-rapporterne via en webgrænseflade eller en system-system-grænseflade

| b) | at modtage underretninger vedrørende deres CBAM-overholdelsesforpligtelser. |
| --- | --- |

b)

at modtage underretninger vedrørende deres CBAM-overholdelsesforpligtelser.

4.   CBAM-portalen for virksomheder indeholder faciliteter til, at de indberettende klarerere kan opbevare oplysninger om anlæg i tredjelande og indlejrede emissioner til senere genbrug.

5.   Adgangen til CBAM-portalen for virksomheder forvaltes udelukkende af CBAM-adgangsstyringen, jf. artikel 26.

Artikel 23

CBAM-portalen for kompetente myndigheder (CBAM CAP) til brug for de kompetente nationale CBAM-myndigheder (CBAM CAP/N)

1.   CBAM-portalen for de kompetente myndigheder til brug for de kompetente nationale myndigheder er de kompetente myndigheders unikke indgangspunkt til CBAM-overgangsregistret. Portalen er tilgængelig fra internettet.

2.   CBAM-portalen for kompetente myndigheder til brug for de nationale kompetente myndigheder fungerer sammen med CBAM-registrets back-end-tjenester via Kommissionens interne netværk.

3.   CBAM-portalen for kompetente myndigheder til brug for de kompetente nationale myndigheder anvendes af de kompetente myndigheder til at udføre de opgaver, der er fastsat i denne forordning og i forordning (EU) 2023/956.

4.   De kompetente nationale myndigheders adgang til CBAM-portalen for kompetente myndigheder forvaltes udelukkende af CBAM-adgangsstyringen, jf. artikel 26.

Artikel 24

CBAM-portalen for kompetente myndigheder (CBAM CAP) til brug for Kommissionen (CBAM CAP/C)

1.   CBAM-portalen for kompetente myndigheder til brug for Kommissionen er Kommissionens unikke indgangspunkt til CBAM-overgangsregistret. Portalen er tilgængelig på Kommissionens interne netværk og internettet.

2.   CBAM-portalen for kompetente myndigheder for Kommissionen fungerer sammen med CBAM-registrets back-end-tjenester via Kommissionens interne netværk.

3.   CBAM-portalen for kompetente myndigheder til brug for Kommissionen anvendes af Kommissionen til at udføre de opgaver, der er fastsat i denne forordning og i forordning (EU) 2023/956.

4.   Kommissionens adgang til CBAM-portalen for kompetente myndigheder forvaltes udelukkende af CBAM-adgangsstyringen, jf. artikel 26.

Artikel 25

CBAM-registrets back-end-tjenester (CBAM BE)

1.   CBAM-registrets back-end-tjenester betjener alle anmodninger fra:

| a) | de indberettende klarerere via CBAM-portalen for virksomheder |
| --- | --- |

a)

de indberettende klarerere via CBAM-portalen for virksomheder

| b) | de kompetente myndigheder via CBAM-portalen for kompetente myndigheder/N |
| --- | --- |

b)

de kompetente myndigheder via CBAM-portalen for kompetente myndigheder/N

| c) | Kommissionen via CBAM-portalen for kompetente myndigheder/C. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen via CBAM-portalen for kompetente myndigheder/C.

2.   CBAM-registrets back-end-tjenester administrerer alle de oplysninger, der er betroet CBAM-overgangsregistret, og lagrer dem centralt. Det sikrer disse oplysningers vedvarende karakter, integritet og sammenhæng.

3.   CBAM-registrets back-end-tjenester forvaltes af Kommissionen.

4.   Adgangen til CBAM-registrets back-end-tjenester forvaltes udelukkende af CBAM-adgangsstyringen, jf. artikel 26.

Artikel 26

Systemet til adgangsstyring

Kommissionen opretter systemet til adgangsstyring til at validere de adgangsanmodninger, der indgives af indberettende klarerere og andre personer inden for systemet for ensartet brugerstyring og digital signatur, jf. artikel 17, stk. 1, litra a), ved at forbinde medlemsstaternes identitet og EU-identiteten og adgangsstyringssystemer i henhold til artikel 27.

Artikel 27

Systemet til administrativ styring

Kommissionen opretter systemet til administrativ styring, der har til formål at forvalte autentificeringen og bevillingen, identifikationsoplysningerne om indberettende klarerere og andre personer med henblik på adgang til de elektroniske systemer.

Artikel 28

Medlemsstaternes systemer til identitets- og adgangsstyring

Medlemsstaterne opretter eller anvender et eksisterende system til identitets- og adgangsstyring for at sikre:

| a) | sikker registrering og lagring af identifikationsoplysninger om indberettende klarerere og andre personer |
| --- | --- |

a)

sikker registrering og lagring af identifikationsoplysninger om indberettende klarerere og andre personer

| b) | sikker udveksling af undertegnede og krypterede identifikationsoplysninger om indberettende klarerere og andre personer. |
| --- | --- |

b)

sikker udveksling af undertegnede og krypterede identifikationsoplysninger om indberettende klarerere og andre personer.

AFSNIT 3

De elektroniske systemers funktion og uddannelse i anvendelsen heraf

Artikel 29

Udvikling, afprøvning, indførelse og forvaltning af de elektroniske systemer

1.   CBAM-overgangsregistrets fælles komponenter udvikles, afprøves, indføres og forvaltes af Kommissionen og kan afprøves af medlemsstaterne. Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den indberettende klarerer er etableret, meddeler afgørelserne om sanktioner med det pågældende resultat af denne proces til Kommissionen ved hjælp af elektroniske systemer udviklet på nationalt plan, knyttet til håndhævelse og sanktioner, eller på anden måde.

2.   Kommissionen udformer og vedligeholder grænsefladernes fælles specifikationer med komponenter af elektroniske systemer, der er udviklet på nationalt plan i tæt samarbejde med medlemsstaterne.

3.   Hvor det er relevant, fastlægges fælles tekniske specifikationer af Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne, og med forbehold af deres revision, med henblik på at indføre dem rettidigt. Medlemsstaterne og, hvor det er relevant, Kommissionen deltager i udviklingen og indførelsen af systemerne. Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder også med indberettende klarerer og andre interessenter.

Artikel 30

Vedligeholdelse og ændring af de elektroniske systemer

1.   Kommissionen står for vedligeholdelsen af de fælles komponenter, og medlemsstaterne står for vedligeholdelsen af deres nationale komponenter.

2.   Kommissionen sikrer en uforstyrret drift af de elektroniske systemer.

3.   Kommissionen kan ændre de elektroniske systemers fælles komponenter for at afhjælpe funktionsfejl, tilføje nye funktioner eller ændre eksisterende funktioner.

4.   Kommissionen underretter medlemsstaterne om ændringer og opdateringer af de fælles komponenter.

5.   Kommissionen gør oplysningerne om ændringer og opdateringer af de elektroniske systemer, som er fastsat i stk. 3 og 4, offentligt tilgængelige.

Artikel 31

Midlertidige driftsforstyrrelser i de elektroniske systemer

1.   Hvis CBAM-overgangsregistret midlertidigt er ude af drift, skal indberettende klarerere og andre personer indgive de oplysninger, der kræves for at opfylde formaliteterne, ved hjælp af metoder, som fastsættes af Kommissionen, herunder ved hjælp af andre metoder end elektroniske databehandlingsteknikker.

2.   Kommissionen meddeler medlemsstaterne og indberettende klarerer, hvis de elektroniske systemer er utilgængelige som følge af en midlertidig driftsforstyrrelse.

3.   Kommissionen udarbejder en CBAM-forretningskontinuitetsplan, som skal aftales mellem medlemsstaterne og Kommissionen. I tilfælde af CBAM-overgangsregistrets midlertidige driftsforstyrrelse evaluerer Kommissionen betingelserne for at aktivere det.

Artikel 32

Støtte i anvendelsen og funktionen af de fælles komponenter

Kommissionen støtter medlemsstaterne i anvendelsen og funktionen af de elektroniske systemers fælles komponenter ved at stille relevant undervisningsmateriale til rådighed.

AFDELING 4

Databeskyttelse og forvaltning samt ejerskabet over og sikkerheden af de elektroniske systemer

Artikel 33

Beskyttelse af personoplysninger

1.   De personoplysninger, der er registreret i CBAM-overgangsregistret, og komponenterne i elektroniske systemer udviklet på nationalt plan behandles med henblik på at gennemføre forordning (EU) 2023/956 under hensyntagen til disse databasers specifikke mål, jf. denne forordning. De formål, hvortil personoplysningerne kan behandles, er følgende:

| a) | autentificeringsformål og adgangsstyring |
| --- | --- |

a)

autentificeringsformål og adgangsstyring

| b) | overvågning, kontrol og gennemgang af CBAM-rapporter |
| --- | --- |

b)

overvågning, kontrol og gennemgang af CBAM-rapporter

| c) | meddelelser og underretninger |
| --- | --- |

c)

meddelelser og underretninger

| d) | overholdelse og retlige procedurer |
| --- | --- |

d)

overholdelse og retlige procedurer

| e) | IT-infrastrukturens funktion, herunder interoperabilitet med decentraliserede systemer i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

e)

IT-infrastrukturens funktion, herunder interoperabilitet med decentraliserede systemer i henhold til denne forordning

| f) | statistikker og gennemgang af, hvordan forordning (EU) 2023/956 og denne forordning fungerer. |
| --- | --- |

f)

statistikker og gennemgang af, hvordan forordning (EU) 2023/956 og denne forordning fungerer.

2.   I overensstemmelse med artikel 62 i forordning (EU) 2018/1725 samarbejder medlemsstaternes nationale tilsynsmyndigheder for beskyttelse af personoplysninger og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om at sikre koordineret tilsyn med behandlingen af de personoplysninger, der er registreret i CBAM-overgangsregistret, og komponenterne af elektroniske systemer udviklet på nationalt plan.

3.   Bestemmelserne i denne artikel berører ikke retten til berigtigelse af personoplysninger i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) 2016/679.

Artikel 34

Begrænsning af dataadgang og databehandling

1.   De data, der er registreret i CBAM-overgangsregistret af en indberettende klarerer, kan tilgås eller på anden måde behandles af den indberettende klarerer. De kan også tilgås og på anden måde behandles af Kommissionen og de kompetente myndigheder.

2.   Hvis der identificeres hændelser eller problemer i forbindelse med operationelle processer til levering af systemernes tjenester, hvor Kommissionen fungerer som databehandler, må Kommissionen i disse processer kun have adgang til oplysninger med henblik på at afhjælpe registrerede hændelser eller problemer. Kommissionen sikrer fortroligheden af sådanne data.

Artikel 35

Systemejerskab

Kommissionen tillægges systemejerskabet over CBAM-overgangsregistret.

Artikel 36

Systemsikkerhed

1.   Kommissionen sikrer beskyttelse af CBAM-overgangsregistret.

2.   Med henblik herpå træffer Kommissionen og medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at:

| a) | forhindre, at uautoriserede personer får adgang til installationer, der benyttes til databehandlingen |
| --- | --- |

a)

forhindre, at uautoriserede personer får adgang til installationer, der benyttes til databehandlingen

| b) | forhindre, at oplysninger indskrives, konsulteres, ændres eller slettes af uautoriserede personer |
| --- | --- |

b)

forhindre, at oplysninger indskrives, konsulteres, ændres eller slettes af uautoriserede personer

| c) | afsløre ethvert tilfælde af de aktiviteter, der er omhandlet i litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

afsløre ethvert tilfælde af de aktiviteter, der er omhandlet i litra a) og b).

3.   Kommissionen og medlemsstaterne underretter hinanden om enhver aktivitet, der kan føre til brud eller mistanke om brud på CBAM-overgangsregistrets sikkerhed.

4.   Kommissionen og medlemsstaterne opstiller sikkerhedsplaner for CBAM-overgangsregistret.

Artikel 37

CBAM-overgangsregistrets dataansvarlige

Hvad angår CBAM-overgangsregistret og i forbindelse med behandling af personoplysninger optræder Kommissionen og medlemsstaterne som fælles registeransvarlige, jf. artikel 4, nr. 7), i forordning (EU) 2016/679 og artikel 3, nr. 8), i forordning (EU) 2018/1725.

Artikel 38

Datalagringsperiode

1.   For at nå de mål, der forfølges i henhold til denne forordning og forordning (EU) 2023/956, især artikel 30, er datalagringsperioden for dataene i CBAM-overgangsregistret begrænset til fem år fra CBAM-rapportens modtagelse.

2.   Hvis der er indgivet en klage eller indledt retsforfølgning vedrørende data lagret i CBAM-overgangsregistret, opbevares disse data, uanset stk. 1, indtil klageproceduren eller retsforfølgningen er afsluttet og benyttes kun i forbindelse hermed.

Artikel 39

Vurdering af de elektroniske systemer

Kommissionen og medlemsstaterne foretager en vurdering af de komponenter, som de er ansvarlige for, idet de navnlig analyserer sikkerheden og integriteten af disse komponenter samt fortroligheden af de oplysninger, der behandles i komponenterne.

Kommissionen og medlemsstaterne underretter hinanden om resultaterne af disse vurderinger.

Artikel 40

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. august 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 130 af 16.5.2023, s. 52.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066 af 19. december 2018 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012 (EUT L 334 af 31.12.2018, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1070 af 1. juni 2023 om den tekniske tilrettelæggelse af udvikling, vedligeholdelse og benyttelse af elektroniske systemer til udveksling og lagring af oplysninger i henhold til Europa-Parlaments og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (EUT L 143 af 2.6.2023, s. 65).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 af 13. december 2019 om fastlæggelsen af arbejdsprogrammet vedrørende udviklingen og indførelsen af de elektroniske systemer, der er omhandlet i EU-toldkodeksen (EUT L 325 af 16.12.2019, s. 168).

8

(9)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (Taric) (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

10

(11)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1).

11

---

BILAG I

Oplysninger, der skal indsendes i CBAM- rapporterne

Den indberettende klarerer følger den rapportstruktur, der er angivet i dette bilags tabel 1, og som fremgår af CBAM-overgangsregistret, og medtager de detaljerede oplysninger, der er anført i dette bilags tabel 2, ved udarbejdelsen af CBAM-rapporten.

Tabel 1

CBAM-rapportstruktur

| CBAM-rapport |
| --- |
| Rapportens udstedelsesdato |
| Rapportudkast-ID |
| Rapport-ID |
| Rapporteringsperiode |
| År |
| --Indberettende klarerer |
| ----Adresse |
| --Repræsentant  (*1) |
| ----Adresse |
| --Importør  (*1) |
| ----Adresse |
| --Kompetent myndighed |
| --Underskrifter |
| ----Bekræftelse af rapport |
| ----Type gældende rapporteringsmetode |
| --Bemærkninger |
| --Importerede CBAM-varer |
| Varepostnummer |
| ----Repræsentant  (*1) |
| ------Adresse |
| ----Importør  (*1) |
| ------Adresse |
| ----Varekode |
| Underpositionskode i det harmoniserede system |
| Kode i den kombinerede nomenklatur |
| ------Varebeskrivelse |
| ----Oprindelsesland |
| ----Importmængde pr. toldprocedure |
| ------Procedure |
| --------Oplysninger om aktiv forædling |
| ------Importområde |
| ------Varemål (pr. procedure) |
| ------Varemål (aktiv forædling) |
| ------Særlige varereferencer |
| ----Varemål (importeret) |
| ----Importerede varers samlede emissioner |
| ----Støttedokumenter (for varer) |
| ------Bilag |
| ----Bemærkninger |
| ----CBAM-varers emissioner |
| Emissioners sekvensnummer |
| Fremstillingsland |
| ------Anlæggets virksomhedsnavn |
| --------Adresse |
| --------Kontaktoplysninger |
| ------Anlæg |
| --------Adresse |
| ------Varemål (produceret) |
| ------Anlægsemissioner |
| ------Direkte indlejrede emissioner |
| ------Indirekte indlejrede emissioner |
| ------Fremstillingsmetode og kvalificerende parametre |
| --------Direkte emissioners kvalificerende parametre |
| --------Indirekte emissioners kvalificerende parametre |
| ------Støttedokumenter (til emissionsbestemmelse) |
| --------Bilag |
| ------Kulstofpris, der skal betales |
| --------Varer omfattet af den kulstofpris, der skal betales |
| ----------Varemål (omfattet) |
| ------Bemærkninger |

CBAM-rapport

Rapportens udstedelsesdato

Rapportudkast-ID

Rapport-ID

Rapporteringsperiode

År

--Indberettende klarerer

----Adresse

--Repræsentant  (*1)

----Adresse

--Importør  (*1)

----Adresse

--Kompetent myndighed

--Underskrifter

----Bekræftelse af rapport

----Type gældende rapporteringsmetode

--Bemærkninger

--Importerede CBAM-varer

Varepostnummer

----Repræsentant  (*1)

------Adresse

----Importør  (*1)

------Adresse

----Varekode

Underpositionskode i det harmoniserede system

Kode i den kombinerede nomenklatur

------Varebeskrivelse

----Oprindelsesland

----Importmængde pr. toldprocedure

------Procedure

--------Oplysninger om aktiv forædling

------Importområde

------Varemål (pr. procedure)

------Varemål (aktiv forædling)

------Særlige varereferencer

----Varemål (importeret)

----Importerede varers samlede emissioner

----Støttedokumenter (for varer)

------Bilag

----Bemærkninger

----CBAM-varers emissioner

Emissioners sekvensnummer

Fremstillingsland

------Anlæggets virksomhedsnavn

--------Adresse

--------Kontaktoplysninger

------Anlæg

--------Adresse

------Varemål (produceret)

------Anlægsemissioner

------Direkte indlejrede emissioner

------Indirekte indlejrede emissioner

------Fremstillingsmetode og kvalificerende parametre

--------Direkte emissioners kvalificerende parametre

--------Indirekte emissioners kvalificerende parametre

------Støttedokumenter (til emissionsbestemmelse)

--------Bilag

------Kulstofpris, der skal betales

--------Varer omfattet af den kulstofpris, der skal betales

----------Varemål (omfattet)

------Bemærkninger

Tabel 2

Detaljerede oplysningskrav i CBAM-rapporten

| CBAM-rapport |
| --- |
| Rapportens udstedelsesdato |
| Rapportudkast-ID |
| Rapport-ID |
| Rapporteringsperiode |
| År |
| Samlede importerede varer |
| Samlede emissioner |
| --Indberettende klarerer |
| Identifikationsnummer |
| Navn |
| Rolle |
| ----Adresse |
| Etableringsmedlemsstaten |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| --Repræsentant  (*2) |
| Identifikationsnummer |
| Navn |
| ----Adresse |
| Etableringsmedlemsstaten |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| --Importør  (*2) |
| Identifikationsnummer |
| Navn |
| ----Adresse |
| Etableringsmedlemsstat eller -land |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| --Kompetent myndighed |
| Referencenummer |
| --Underskrifter |
| ----Bekræftelse af rapport |
| Bekræftelse af rapportens globale oplysninger |
| Bekræftelse af databrug |
| Indgået den |
| Sted for underskrift |
| Underskrift |
| Underskriverens stilling |
| ----Type gældende rapporteringsmetode |
| Anden gældende rapporteringsmetode |
| --Bemærkninger |
| Yderligere oplysninger |
| --Importerede CBAM-varer |
| Varepostnummer |
| ----Repræsentant  (*2) |
| Identifikationsnummer |
| Navn |
| ------Adresse |
| Etableringsmedlemsstaten |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| ----Importør  (*2) |
| Identifikationsnummer |
| Navn |
| ------Adresse |
| Etableringsmedlemsstat eller -land |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| ----Varekode |
| Underpositionskode i det harmoniserede system |
| Kode i den kombinerede nomenklatur |
| ------Varebeskrivelse |
| Varebeskrivelse |
| ----Oprindelsesland |
| Landekode |
| -----Importmængde pr. toldprocedure |
| Sekvensnummer |
| ------Procedure |
| Anmodet procedure |
| Forudgående procedure |
| Oplysninger om aktiv forædling |
| Medlemsstat med tilladelse til aktiv forædling |
| Fritagelse for aktiv forædling for afslutningsopgørelsen |
| Godkendelse |
| Globalisering — starttidspunkt |
| Globalisering — sluttidspunkt |
| Frist for indgivelse af afslutningsopgørelsen |
| ------Importområde |
| Importområde |
| ------Varemål (pr. procedure) |
| Nettomasse |
| Supplerende enheder |
| Måleenhedstype |
| ------Varemål (aktiv forædling) |
| Nettomasse |
| Supplerende enheder |
| Måleenhedstype |
| ------Særlige varereferencer |
| Yderligere oplysninger |
| ----Varemål (importeret) |
| Nettomasse |
| Supplerende enheder |
| Måleenhedstype |
| ----Importerede varers samlede emissioner |
| Vareemissioner pr. produktenhed |
| Varers samlede emissioner |
| Varers direkte emissioner |
| Varers indirekte emissioner |
| Måleenhedstype for emissioner |
| ----Støttedokumenter (for varer) |
| Sekvensnummer |
| Type |
| Dokumentets udstedelsesland |
| Referencenummer |
| Linje for varepostnummer |
| Navn på udstedende myndighed |
| Gyldighedsperiodens startdato |
| Gyldighedsperiodens udløb |
| Beskrivelse |
| ------Bilag |
| Filnavn |
| Identificeret universel ressource |
| Multipurpose Internet Mail Extensions |
| Inkluderet binært objekt |
| ----Bemærkninger |
| Yderligere oplysninger |
| ----CBAM-varers emissioner |
| Emissioners sekvensnummer |
| Fremstillingsland |
| ------Anlæggets virksomhedsnavn |
| Driftsleder-ID |
| Operatørens navn |
| --------Adresse |
| Landekode |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| --------Kontaktoplysninger |
| Navn |
| Telefonnummer |
| E-mail |
| ------Anlæg |
| Anlæg-ID |
| Anlæggets navn |
| Økonomisk aktivitet |
| --------Adresse |
| Hjemland |
| Underopdeling |
| By |
| Gade |
| Gade (supplerende linje) |
| Nummer |
| Postnummer |
| Postboks |
| Grund- eller parcelnummer |
| UNLOCODE |
| Breddegrad |
| Længdegrad |
| Koordinattype |
| ------Varemål (produceret) |
| Nettomasse |
| Supplerende enheder |
| Måleenhedstype |
| ------Anlægsemissioner |
| Anlæggets samlede emissioner |
| Anlæggets direkte emissioner |
| Anlæggets indirekte emissioner |
| Måleenhedstype for emissioner |
| ------Direkte indlejrede emissioner |
| Bestemmelsestype |
| Bestemmelsestype (elektricitet) |
| Type gældende rapporteringsmetode |
| Gældende rapporteringsmetode |
| Specifikke (direkte) indlejrede emissioner |
| Anden kildeindikator |
| Kilde til emissionsfaktor (for elektricitet) |
| Emissionsfaktor |
| Importeret elektricitet |
| Samlede indlejrede emissioner fra importeret elektricitet |
| Måleenhedstype |
| Kilde til emissionsfaktorværdi |
| Begrundelse |
| Opfyldelse af betingelser |
| ------Indirekte indlejrede emissioner |
| Bestemmelsestype |
| Kilde til emissionsfaktor |
| Emissionsfaktor |
| Specifikke (indirekte) indlejrede emissioner |
| Måleenhedstype |
| Elforbrug |
| Elektricitetskilde |
| Kilde til emissionsfaktorværdi |
| ------Fremstillingsmetode og kvalificerende parametre |
| Sekvensnummer |
| Metode-ID |
| Metodenavn |
| Det specifikke stålværks identifikationsnummer |
| Yderligere oplysninger |
| --------Direkte emissioners kvalificerende parametre |
| Sekvensnummer |
| Parameter-ID |
| Parameternavn |
| Beskrivelse |
| Type parameterværdi |
| Parameterværdi |
| Yderligere oplysninger |
| --------Indirekte emissioners kvalificerende parametre |
| Sekvensnummer |
| Parameter-ID |
| Parameternavn |
| Beskrivelse |
| Type parameterværdi |
| Parameterværdi |
| Yderligere oplysninger |
| ------Støttedokumenter (til emissionsbestemmelse) |
| Sekvensnummer |
| Type emissionsdokument |
| Dokumentets udstedelsesland |
| Referencenummer |
| Linje for varepostnummer |
| Navn på udstedende myndighed |
| Gyldighedsperiodens startdato |
| Gyldighedsperiodens udløb |
| Beskrivelse |
| --------Bilag |
| Filnavn |
| Identificeret universel ressource |
| Multipurpose Internet Mail Extensions |
| Inkluderet binært objekt |
| ------Kulstofpris, der skal betales |
| Sekvensnummer |
| Instrumenttype |
| Beskrivelse og angivelse af retsakt |
| Kulstofprisens beløb |
| Valuta |
| Vekselkurs |
| Beløb (EUR) |
| Landekode |
| -------- Varer omfattet af den kulstofpris, der skal betales |
| Sekvensnummer |
| Omfattede varetyper |
| KN-kode for omfattede varer |
| Mængde omfattede emissioner |
| Mængde omfattet af gratis tildelinger, rabatter eller anden form for kompensation |
| Supplerende oplysninger |
| Yderligere oplysninger |
| ----------Varemål (omfattet) |
| Nettomasse |
| Supplerende enheder |
| Måleenhedstype |
| ------Bemærkninger |
| Sekvensnummer |
| Yderligere oplysninger |

CBAM-rapport

Rapportens udstedelsesdato

Rapportudkast-ID

Rapport-ID

Rapporteringsperiode

År

Samlede importerede varer

Samlede emissioner

--Indberettende klarerer

Identifikationsnummer

Navn

Rolle

----Adresse

Etableringsmedlemsstaten

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

--Repræsentant  (*2)

Identifikationsnummer

Navn

----Adresse

Etableringsmedlemsstaten

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

--Importør  (*2)

Identifikationsnummer

Navn

----Adresse

Etableringsmedlemsstat eller -land

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

--Kompetent myndighed

Referencenummer

--Underskrifter

----Bekræftelse af rapport

Bekræftelse af rapportens globale oplysninger

Bekræftelse af databrug

Indgået den

Sted for underskrift

Underskrift

Underskriverens stilling

----Type gældende rapporteringsmetode

Anden gældende rapporteringsmetode

--Bemærkninger

Yderligere oplysninger

--Importerede CBAM-varer

Varepostnummer

----Repræsentant  (*2)

Identifikationsnummer

Navn

------Adresse

Etableringsmedlemsstaten

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

----Importør  (*2)

Identifikationsnummer

Navn

------Adresse

Etableringsmedlemsstat eller -land

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

----Varekode

Underpositionskode i det harmoniserede system

Kode i den kombinerede nomenklatur

------Varebeskrivelse

Varebeskrivelse

----Oprindelsesland

Landekode

-----Importmængde pr. toldprocedure

Sekvensnummer

------Procedure

Anmodet procedure

Forudgående procedure

Oplysninger om aktiv forædling

Medlemsstat med tilladelse til aktiv forædling

Fritagelse for aktiv forædling for afslutningsopgørelsen

Godkendelse

Globalisering — starttidspunkt

Globalisering — sluttidspunkt

Frist for indgivelse af afslutningsopgørelsen

------Importområde

Importområde

------Varemål (pr. procedure)

Nettomasse

Supplerende enheder

Måleenhedstype

------Varemål (aktiv forædling)

Nettomasse

Supplerende enheder

Måleenhedstype

------Særlige varereferencer

Yderligere oplysninger

----Varemål (importeret)

Nettomasse

Supplerende enheder

Måleenhedstype

----Importerede varers samlede emissioner

Vareemissioner pr. produktenhed

Varers samlede emissioner

Varers direkte emissioner

Varers indirekte emissioner

Måleenhedstype for emissioner

----Støttedokumenter (for varer)

Sekvensnummer

Type

Dokumentets udstedelsesland

Referencenummer

Linje for varepostnummer

Navn på udstedende myndighed

Gyldighedsperiodens startdato

Gyldighedsperiodens udløb

Beskrivelse

------Bilag

Filnavn

Identificeret universel ressource

Multipurpose Internet Mail Extensions

Inkluderet binært objekt

----Bemærkninger

Yderligere oplysninger

----CBAM-varers emissioner

Emissioners sekvensnummer

Fremstillingsland

------Anlæggets virksomhedsnavn

Driftsleder-ID

Operatørens navn

--------Adresse

Landekode

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

--------Kontaktoplysninger

Navn

Telefonnummer

E-mail

------Anlæg

Anlæg-ID

Anlæggets navn

Økonomisk aktivitet

--------Adresse

Hjemland

Underopdeling

By

Gade

Gade (supplerende linje)

Nummer

Postnummer

Postboks

Grund- eller parcelnummer

UNLOCODE

Breddegrad

Længdegrad

Koordinattype

------Varemål (produceret)

Nettomasse

Supplerende enheder

Måleenhedstype

------Anlægsemissioner

Anlæggets samlede emissioner

Anlæggets direkte emissioner

Anlæggets indirekte emissioner

Måleenhedstype for emissioner

------Direkte indlejrede emissioner

Bestemmelsestype

Bestemmelsestype (elektricitet)

Type gældende rapporteringsmetode

Gældende rapporteringsmetode

Specifikke (direkte) indlejrede emissioner

Anden kildeindikator

Kilde til emissionsfaktor (for elektricitet)

Emissionsfaktor

Importeret elektricitet

Samlede indlejrede emissioner fra importeret elektricitet

Måleenhedstype

Kilde til emissionsfaktorværdi

Begrundelse

Opfyldelse af betingelser

------Indirekte indlejrede emissioner

Bestemmelsestype

Kilde til emissionsfaktor

Emissionsfaktor

Specifikke (indirekte) indlejrede emissioner

Måleenhedstype

Elforbrug

Elektricitetskilde

Kilde til emissionsfaktorværdi

------Fremstillingsmetode og kvalificerende parametre

Sekvensnummer

Metode-ID

Metodenavn

Det specifikke stålværks identifikationsnummer

Yderligere oplysninger

--------Direkte emissioners kvalificerende parametre

Sekvensnummer

Parameter-ID

Parameternavn

Beskrivelse

Type parameterværdi

Parameterværdi

Yderligere oplysninger

--------Indirekte emissioners kvalificerende parametre

Sekvensnummer

Parameter-ID

Parameternavn

Beskrivelse

Type parameterværdi

Parameterværdi

Yderligere oplysninger

------Støttedokumenter (til emissionsbestemmelse)

Sekvensnummer

Type emissionsdokument

Dokumentets udstedelsesland

Referencenummer

Linje for varepostnummer

Navn på udstedende myndighed

Gyldighedsperiodens startdato

Gyldighedsperiodens udløb

Beskrivelse

--------Bilag

Filnavn

Identificeret universel ressource

Multipurpose Internet Mail Extensions

Inkluderet binært objekt

------Kulstofpris, der skal betales

Sekvensnummer

Instrumenttype

Beskrivelse og angivelse af retsakt

Kulstofprisens beløb

Valuta

Vekselkurs

Beløb (EUR)

Landekode

-------- Varer omfattet af den kulstofpris, der skal betales

Sekvensnummer

Omfattede varetyper

KN-kode for omfattede varer

Mængde omfattede emissioner

Mængde omfattet af gratis tildelinger, rabatter eller anden form for kompensation

Supplerende oplysninger

Yderligere oplysninger

----------Varemål (omfattet)

Nettomasse

Supplerende enheder

Måleenhedstype

------Bemærkninger

Sekvensnummer

Yderligere oplysninger

---

(*1)  
  Bemærk: Repræsentanter/importører skal registreres på enten CBAM-angivelsesniveau eller på CBAM-vareimportniveau, hvilket afhænger af, om det er de samme eller andre repræsentanter/importører for de relaterede CBAM-varer, der importeres.

(*2)  
  Bemærk: Repræsentanter/importører skal registreres på enten CBAM-angivelsesniveau eller på CBAM-vareimportniveau, hvilket afhænger af, om det er de samme eller andre repræsentanter/importører for de relaterede CBAM-varer, der importeres.

---

BILAG II

Definitioner og varers fremstillingslinjer

1.   DEFINITIONER

I dette bilag og de efterfølgende bilag III, IV og VII-IX forstås ved:

| 0) | »aktivitetsdata«: mængden af data vedrørende brændsler eller materialer, der forbruges eller produceres ved en proces, alt efter hvad der er relevant for den beregningsbaserede metode, udtrykt i terajoule, masse udtrykt i ton eller (for gasarters vedkommende) som mængde i normalkubikmeter, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

0)

»aktivitetsdata«: mængden af data vedrørende brændsler eller materialer, der forbruges eller produceres ved en proces, alt efter hvad der er relevant for den beregningsbaserede metode, udtrykt i terajoule, masse udtrykt i ton eller (for gasarters vedkommende) som mængde i normalkubikmeter, alt efter hvad der er relevant

| 1) | »aktivitetsniveau«: mængden af producerede varer (udtrykt i MWh for elektricitet eller i ton for andre varer) inden for grænserne af en fremstillingsproces |
| --- | --- |

1)

»aktivitetsniveau«: mængden af producerede varer (udtrykt i MWh for elektricitet eller i ton for andre varer) inden for grænserne af en fremstillingsproces

| 2) | »rapporteringsperiode«: en periode, som driftslederen af et anlæg har valgt at bruge som reference til bestemmelse af indlejrede emissioner |
| --- | --- |

2)

»rapporteringsperiode«: en periode, som driftslederen af et anlæg har valgt at bruge som reference til bestemmelse af indlejrede emissioner

| 3) | »kildestrøm«: én af følgende:






  a) | en bestemt type brændsel, råmateriale eller produkt, som medfører en emission af relevante drivhusgasser fra én eller flere emissionskilder som følge af forbruget eller fremstillingen heraf |
| --- | --- | --- |

3)

»kildestrøm«: én af følgende:

a)

en bestemt type brændsel, råmateriale eller produkt, som medfører en emission af relevante drivhusgasser fra én eller flere emissionskilder som følge af forbruget eller fremstillingen heraf

| b) | en bestemt type brændsel, råmateriale eller produkt, som indeholder kulstof og er omfattet af beregningen af drivhusgasemissioner ved hjælp af massebalancemetoden |
| --- | --- |

b)

en bestemt type brændsel, råmateriale eller produkt, som indeholder kulstof og er omfattet af beregningen af drivhusgasemissioner ved hjælp af massebalancemetoden

| 4) | »emissionskilde«: det særskilt identificerbare element i et anlæg eller en proces, hvorfra der udledes relevante drivhusgasser |
| --- | --- |

4)

»emissionskilde«: det særskilt identificerbare element i et anlæg eller en proces, hvorfra der udledes relevante drivhusgasser

| 5) | »usikkerhed«: en parameter, der er knyttet til resultatet af bestemmelsen af en størrelse, som beskriver spredningen i de værdier, der med rimelighed kan tilskrives den pågældende størrelse, herunder indflydelsen fra både systematiske og tilfældige faktorer, og som udtrykt i procent beskriver et konfidensinterval omkring gennemsnitsværdien, der omfatter 95 % af de beregnede værdier under hensyntagen til en eventuel asymmetri i fordelingen af værdier |
| --- | --- |

5)

»usikkerhed«: en parameter, der er knyttet til resultatet af bestemmelsen af en størrelse, som beskriver spredningen i de værdier, der med rimelighed kan tilskrives den pågældende størrelse, herunder indflydelsen fra både systematiske og tilfældige faktorer, og som udtrykt i procent beskriver et konfidensinterval omkring gennemsnitsværdien, der omfatter 95 % af de beregnede værdier under hensyntagen til en eventuel asymmetri i fordelingen af værdier

| 6) | »beregningsfaktorer«: nedre brændværdi, emissionsfaktor, foreløbig emissionsfaktor, oxidationsfaktor, omregningsfaktor, kulstofindhold eller biomassefraktion |
| --- | --- |

6)

»beregningsfaktorer«: nedre brændværdi, emissionsfaktor, foreløbig emissionsfaktor, oxidationsfaktor, omregningsfaktor, kulstofindhold eller biomassefraktion

| 7) | »forbrændingsemissioner«: drivhusgasser, som udledes som følge af en eksoterm reaktion mellem et brændsel og oxygen |
| --- | --- |

7)

»forbrændingsemissioner«: drivhusgasser, som udledes som følge af en eksoterm reaktion mellem et brændsel og oxygen

| 8) | »emissionsfaktor«: den gennemsnitlige emission af en drivhusgas i forhold til aktivitetsdata for en kildestrøm, hvor der antages en fuldstændig oxidation i forbindelse med forbrændingen og en komplet omdannelse i forbindelse med alle andre kemiske reaktioner |
| --- | --- |

8)

»emissionsfaktor«: den gennemsnitlige emission af en drivhusgas i forhold til aktivitetsdata for en kildestrøm, hvor der antages en fuldstændig oxidation i forbindelse med forbrændingen og en komplet omdannelse i forbindelse med alle andre kemiske reaktioner

| 9) | »oxidationsfaktor«: forholdet mellem kulstof, der oxideres til CO2 som følge af forbrænding, og det samlede kulstofindhold i brændslet udtrykt som en brøk, hvor kulmonoxid (CO) udledt i atmosfæren anses for den molære ækvivalensmængde af CO2 |
| --- | --- |

9)

»oxidationsfaktor«: forholdet mellem kulstof, der oxideres til CO2 som følge af forbrænding, og det samlede kulstofindhold i brændslet udtrykt som en brøk, hvor kulmonoxid (CO) udledt i atmosfæren anses for den molære ækvivalensmængde af CO2

| 10) | »omregningsfaktor«: forholdet mellem kulstof udledt som CO2 og det samlede kulstofindhold i kildestrømmen før emissionsprocessen finder sted, udtrykt som en brøk, hvor CO udledt i atmosfæren betragtes som den molære ækvivalensmængde af CO2 |
| --- | --- |

10)

»omregningsfaktor«: forholdet mellem kulstof udledt som CO2 og det samlede kulstofindhold i kildestrømmen før emissionsprocessen finder sted, udtrykt som en brøk, hvor CO udledt i atmosfæren betragtes som den molære ækvivalensmængde af CO2

| 11) | »nøjagtighed«: overensstemmelsen mellem en målings resultat og den sande værdi for den pågældende størrelse eller en referenceværdi, som bestemmes empirisk ved hjælp af internationalt anerkendte og sporbare kalibreringsmaterialer og standardmetoder under hensyn til både tilfældige og systematiske faktorer |
| --- | --- |

11)

»nøjagtighed«: overensstemmelsen mellem en målings resultat og den sande værdi for den pågældende størrelse eller en referenceværdi, som bestemmes empirisk ved hjælp af internationalt anerkendte og sporbare kalibreringsmaterialer og standardmetoder under hensyn til både tilfældige og systematiske faktorer

| 12) | »kalibrering«: en række handlinger, som under nærmere angivne betingelser etablerer forholdet mellem værdier, der er repræsenteret ved et fysisk mål eller et referencemateriale, eller de værdier, et måleinstrument eller målesystem viser, og de tilsvarende værdier af en størrelse, der følger af en referencestandard |
| --- | --- |

12)

»kalibrering«: en række handlinger, som under nærmere angivne betingelser etablerer forholdet mellem værdier, der er repræsenteret ved et fysisk mål eller et referencemateriale, eller de værdier, et måleinstrument eller målesystem viser, og de tilsvarende værdier af en størrelse, der følger af en referencestandard

| 13) | »konservativ«: der defineres en række antagelser, som skal sikre, at der ikke foretages en undervurdering af de rapporterede emissioner eller en overvurdering af produktionen af varme, elektricitet eller varer |
| --- | --- |

13)

»konservativ«: der defineres en række antagelser, som skal sikre, at der ikke foretages en undervurdering af de rapporterede emissioner eller en overvurdering af produktionen af varme, elektricitet eller varer

| 14) | »biomasse«: den bionedbrydelige fraktion af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug, herunder vegetabilske og animalske stoffer, fra skovbrug og tilknyttede erhvervsgrene, herunder fiskeri og akvakultur, samt den bionedbrydelige fraktion af affald, herunder industriaffald og kommunalt affald af biologisk oprindelse |
| --- | --- |

14)

»biomasse«: den bionedbrydelige fraktion af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug, herunder vegetabilske og animalske stoffer, fra skovbrug og tilknyttede erhvervsgrene, herunder fiskeri og akvakultur, samt den bionedbrydelige fraktion af affald, herunder industriaffald og kommunalt affald af biologisk oprindelse

| 15) | »affald«: ethvert stof eller enhver substans, som indehaveren skiller sig af med eller agter eller forpligter sig til at skille sig af med, med undtagelse af stoffer, der er blevet bevidst ændret eller forurenet med henblik på at opfylde denne definition |
| --- | --- |

15)

»affald«: ethvert stof eller enhver substans, som indehaveren skiller sig af med eller agter eller forpligter sig til at skille sig af med, med undtagelse af stoffer, der er blevet bevidst ændret eller forurenet med henblik på at opfylde denne definition

| 16) | »restprodukt«: et stof, som ikke er det slutprodukt eller de slutprodukter, der er det direkte formål med produktionsprocessen; det er ikke det primære mål for produktionsprocessen, og processen er ikke bevidst ændret for at producere det |
| --- | --- |

16)

»restprodukt«: et stof, som ikke er det slutprodukt eller de slutprodukter, der er det direkte formål med produktionsprocessen; det er ikke det primære mål for produktionsprocessen, og processen er ikke bevidst ændret for at producere det

| 17) | »restprodukter fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug«: restprodukter, som direkte genereres af landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, og som ikke omfatter restprodukter fra tilknyttede erhvervssektorer eller tilknyttet forarbejdning |
| --- | --- |

17)

»restprodukter fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug«: restprodukter, som direkte genereres af landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, og som ikke omfatter restprodukter fra tilknyttede erhvervssektorer eller tilknyttet forarbejdning

| 18) | »lovbestemt metrologisk kontrol«: den af en offentlig myndighed eller tilsynsmyndighed foretagne kontrol af måleopgaverne, der kan foretages for et måleinstruments anvendelsesområde af hensyn til almenhedens interesse, til folkesundheden, den offentlige sikkerhed, den offentlige orden, beskyttelse af miljøet, opkrævning af skatter og afgifter, beskyttelse af forbrugerne og rimelige handelsvilkår |
| --- | --- |

18)

»lovbestemt metrologisk kontrol«: den af en offentlig myndighed eller tilsynsmyndighed foretagne kontrol af måleopgaverne, der kan foretages for et måleinstruments anvendelsesområde af hensyn til almenhedens interesse, til folkesundheden, den offentlige sikkerhed, den offentlige orden, beskyttelse af miljøet, opkrævning af skatter og afgifter, beskyttelse af forbrugerne og rimelige handelsvilkår

| 19) | »datastrømsaktiviteter«: aktiviteter i forbindelse med tilegnelsen, forarbejdningen og håndteringen af data, der er nødvendige for at udarbejde en emissionsrapport baseret på primære kildedata |
| --- | --- |

19)

»datastrømsaktiviteter«: aktiviteter i forbindelse med tilegnelsen, forarbejdningen og håndteringen af data, der er nødvendige for at udarbejde en emissionsrapport baseret på primære kildedata

| 20) | »målesystem«: et samlet sæt måleinstrumenter og andet udstyr, f.eks. prøvetagnings- og databehandlingsudstyr, der anvendes til at bestemme variabler såsom aktivitetsdata, kulstofindhold, brændværdi eller emissionsfaktoren for drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

20)

»målesystem«: et samlet sæt måleinstrumenter og andet udstyr, f.eks. prøvetagnings- og databehandlingsudstyr, der anvendes til at bestemme variabler såsom aktivitetsdata, kulstofindhold, brændværdi eller emissionsfaktoren for drivhusgasemissioner

| 21) | »nedre brændværdi« (NCV): den specifikke mængde energi, der frigives som varme, når et brændsel eller materiale forbrændes fuldstændig med ilt under standardbetingelser med undtagelse af varmen fra fordampning af eventuelle vanddampe |
| --- | --- |

21)

»nedre brændværdi« (NCV): den specifikke mængde energi, der frigives som varme, når et brændsel eller materiale forbrændes fuldstændig med ilt under standardbetingelser med undtagelse af varmen fra fordampning af eventuelle vanddampe

| 22) | »procesemissioner«: drivhusgasemissioner ud over forbrændingsemissioner, som forekommer på grund af tilsigtede eller utilsigtede reaktioner mellem stoffer eller omdannelsen af disse, til et primært formål, som ikke er at generere varme, herunder fra følgende processer:






  a) | kemisk eller elektrolytisk reduktion af metalforbindelser i malme, koncentrater og sekundære materialer |
| --- | --- | --- |

22)

»procesemissioner«: drivhusgasemissioner ud over forbrændingsemissioner, som forekommer på grund af tilsigtede eller utilsigtede reaktioner mellem stoffer eller omdannelsen af disse, til et primært formål, som ikke er at generere varme, herunder fra følgende processer:

a)

kemisk eller elektrolytisk reduktion af metalforbindelser i malme, koncentrater og sekundære materialer

| b) | fjernelse af urenheder fra metaller og metalforbindelser |
| --- | --- |

b)

fjernelse af urenheder fra metaller og metalforbindelser

| c) | nedbrydning af carbonater, herunder carbonater til røggasrensning |
| --- | --- |

c)

nedbrydning af carbonater, herunder carbonater til røggasrensning

| d) | kemiske synteser af produkter og mellemprodukter, hvor det kulstofholdige materiale deltager i reaktionen |
| --- | --- |

d)

kemiske synteser af produkter og mellemprodukter, hvor det kulstofholdige materiale deltager i reaktionen

| e) | brug af kulstofholdige additiver eller råmaterialer |
| --- | --- |

e)

brug af kulstofholdige additiver eller råmaterialer

| f) | kemisk eller elektrolytisk reduktion af halvmetaloxider, f.eks. siliciumoxider og phosphater; |
| --- | --- |

f)

kemisk eller elektrolytisk reduktion af halvmetaloxider, f.eks. siliciumoxider og phosphater;

| 23) | »parti«: en mængde brændsel eller materiale, hvoraf der udtages repræsentative prøver, og som overføres som én forsendelse eller kontinuerligt i en bestemt tidsperiode |
| --- | --- |

23)

»parti«: en mængde brændsel eller materiale, hvoraf der udtages repræsentative prøver, og som overføres som én forsendelse eller kontinuerligt i en bestemt tidsperiode

| 24) | »brændselsblanding«: brændsel, der indeholder både biomasse og fossilt kulstof |
| --- | --- |

24)

»brændselsblanding«: brændsel, der indeholder både biomasse og fossilt kulstof

| 25) | »materialeblanding«: materiale, der indeholder både biomasse og fossilt kulstof |
| --- | --- |

25)

»materialeblanding«: materiale, der indeholder både biomasse og fossilt kulstof

| 26) | »foreløbig emissionsfaktor«: antaget samlet emissionsfaktor for et brændsel eller materiale baseret på kulstofindholdet af dets biomassefraktion og dets fossilfraktion, før det ganges med den fossile fraktion for at nå frem til emissionsfaktoren |
| --- | --- |

26)

»foreløbig emissionsfaktor«: antaget samlet emissionsfaktor for et brændsel eller materiale baseret på kulstofindholdet af dets biomassefraktion og dets fossilfraktion, før det ganges med den fossile fraktion for at nå frem til emissionsfaktoren

| 27) | »fossil fraktion«: forholdet mellem fossilt og uorganisk kulstof og det samlede kulstofindhold i et brændsel eller materiale, udtrykt som en brøk |
| --- | --- |

27)

»fossil fraktion«: forholdet mellem fossilt og uorganisk kulstof og det samlede kulstofindhold i et brændsel eller materiale, udtrykt som en brøk

| 28) | »biomassefraktion«: forholdet mellem kulstof fra biomasse og det samlede kulstofindhold i et brændsel eller materiale, udtrykt som en brøk |
| --- | --- |

28)

»biomassefraktion«: forholdet mellem kulstof fra biomasse og det samlede kulstofindhold i et brændsel eller materiale, udtrykt som en brøk

| 29) | »kontinuerlig emissionsmåling«: en række handlinger, der har til formål at bestemme værdien af en størrelse ved hjælp af periodiske målinger, enten ved målinger i skorstenen eller ved udtagning med måleinstrument tæt på denne, dette udtryk omfatter ikke målemetoder, som er baseret på enkeltprøver fra skorstenen |
| --- | --- |

29)

»kontinuerlig emissionsmåling«: en række handlinger, der har til formål at bestemme værdien af en størrelse ved hjælp af periodiske målinger, enten ved målinger i skorstenen eller ved udtagning med måleinstrument tæt på denne, dette udtryk omfatter ikke målemetoder, som er baseret på enkeltprøver fra skorstenen

| 30) | »indeholdt CO2«
  : CO2, som er en del af et brændsel |
| --- | --- |

30)

»indeholdt CO2«
  : CO2, som er en del af et brændsel

| 31) | »fossilt kulstof«: uorganisk og organisk kulstof, der ikke er biomasse |
| --- | --- |

31)

»fossilt kulstof«: uorganisk og organisk kulstof, der ikke er biomasse

| 32) | »målepunkt«: den emissionskilde, for hvilken der bruges systemer til kontinuerlig emissionsmåling (CEMS), eller tværsnittet i et rørledningssystem, for hvilket CO2-strømmen bestemmes ved hjælp af systemer til kontinuerlig måling |
| --- | --- |

32)

»målepunkt«: den emissionskilde, for hvilken der bruges systemer til kontinuerlig emissionsmåling (CEMS), eller tværsnittet i et rørledningssystem, for hvilket CO2-strømmen bestemmes ved hjælp af systemer til kontinuerlig måling

| 33) | »fugitive emissioner«: uregelmæssige eller utilsigtede emissioner fra kilder, som ikke er lokaliseret, eller som er for forskelligartede eller små til at kunne overvåges individuelt |
| --- | --- |

33)

»fugitive emissioner«: uregelmæssige eller utilsigtede emissioner fra kilder, som ikke er lokaliseret, eller som er for forskelligartede eller små til at kunne overvåges individuelt

| 34) | »standardbetingelser«: temperaturen 273,15 K og trykket 101 325 Pa, hvorved normalkubikmeteren (Nm3) er defineret |
| --- | --- |

34)

»standardbetingelser«: temperaturen 273,15 K og trykket 101 325 Pa, hvorved normalkubikmeteren (Nm3) er defineret

| 35) | »indirekte data«: årlige værdier, der bekræftes empirisk eller udledes fra accepterede kilder, og som en driftsleder bruger til at erstatte et datasæt for at sikre fuldstændig rapportering, når det ikke er muligt at generere samtlige nødvendige data eller faktorer i den relevante overvågningsmetode |
| --- | --- |

35)

»indirekte data«: årlige værdier, der bekræftes empirisk eller udledes fra accepterede kilder, og som en driftsleder bruger til at erstatte et datasæt for at sikre fuldstændig rapportering, når det ikke er muligt at generere samtlige nødvendige data eller faktorer i den relevante overvågningsmetode

| 36) | »målelig varme«: en nettovarmestrøm, der transporteres via identificerbare rørledninger eller kanaler ved hjælp af en varmebærer, f.eks. navnlig damp, varmluft, vand, olie, flydende metaller og salte, og for hvilken der er installeret eller kan installeres en varmeenergimåler |
| --- | --- |

36)

»målelig varme«: en nettovarmestrøm, der transporteres via identificerbare rørledninger eller kanaler ved hjælp af en varmebærer, f.eks. navnlig damp, varmluft, vand, olie, flydende metaller og salte, og for hvilken der er installeret eller kan installeres en varmeenergimåler

| 37) | »varmeenergimåler«: en varmeenergimåler eller enhver anden anordning til måling og registrering af produceret varmeenergimængde på grundlag af flowhastigheder og -temperaturer |
| --- | --- |

37)

»varmeenergimåler«: en varmeenergimåler eller enhver anden anordning til måling og registrering af produceret varmeenergimængde på grundlag af flowhastigheder og -temperaturer

| 38) | »ikkemålelig varme«: al anden varme end målelig varme |
| --- | --- |

38)

»ikkemålelig varme«: al anden varme end målelig varme

| 39) | »røggas«: en gas, der indeholder ufuldstændigt oxideret kulstof i en gasformig tilstand under standardbetingelser, som er et resultat af en af de processer, der er anført i punkt 22 |
| --- | --- |

39)

»røggas«: en gas, der indeholder ufuldstændigt oxideret kulstof i en gasformig tilstand under standardbetingelser, som er et resultat af en af de processer, der er anført i punkt 22

| 40) | »fremstillingsproces«: de kemiske eller fysiske processer, der udføres i dele af et anlæg for at fremstille varer under en aggregeret varekategori defineret i dette bilags tabel 1, afsnit 2, og dets specificerede systemgrænser med hensyn til input, output og tilsvarende emissioner |
| --- | --- |

40)

»fremstillingsproces«: de kemiske eller fysiske processer, der udføres i dele af et anlæg for at fremstille varer under en aggregeret varekategori defineret i dette bilags tabel 1, afsnit 2, og dets specificerede systemgrænser med hensyn til input, output og tilsvarende emissioner

| 41) | »fremstillingslinje«: en specifik teknologi, der anvendes i en fremstillingsproces til at producere varer under en aggregeret varekategori |
| --- | --- |

41)

»fremstillingslinje«: en specifik teknologi, der anvendes i en fremstillingsproces til at producere varer under en aggregeret varekategori

| 42) | »datasæt«: en af følgende typer af data på anlægsniveau eller produktionsprocesniveau, alt efter omstændighederne:






  a) | mængden af brændsler eller materialer, der forbruges eller produceres ved en fremstillingsproces, alt efter hvad der er relevant for den beregningsbaserede metode, udtrykt i terajoule, masse (udtrykt i ton) eller for gasarters vedkommende som mængde i normalkubikmeter, alt efter hvad der er relevant, herunder for spildgasser |
| --- | --- | --- |

42)

»datasæt«: en af følgende typer af data på anlægsniveau eller produktionsprocesniveau, alt efter omstændighederne:

a)

mængden af brændsler eller materialer, der forbruges eller produceres ved en fremstillingsproces, alt efter hvad der er relevant for den beregningsbaserede metode, udtrykt i terajoule, masse (udtrykt i ton) eller for gasarters vedkommende som mængde i normalkubikmeter, alt efter hvad der er relevant, herunder for spildgasser

| b) | en beregningsfaktor |
| --- | --- |

b)

en beregningsfaktor

| c) | nettomængde af målelig varme og de relevante parametre, der skal anvendes ved bestemmelsen af denne mængde, navnlig:






  — | varmebærers massestrøm |
| --- | --- | --- |

c)

nettomængde af målelig varme og de relevante parametre, der skal anvendes ved bestemmelsen af denne mængde, navnlig:

—

varmebærers massestrøm

| — | enthalpi for varmebæreren for overført og tilbageført varme som angivet ved sammensætning, temperatur, tryk og mætning |
| --- | --- |

—

enthalpi for varmebæreren for overført og tilbageført varme som angivet ved sammensætning, temperatur, tryk og mætning

| d) | mængder af ikkemålelig varme som angivet ved de relevante mængder af brændsler, der anvendes til produktion af varme, og den nedre brændværdi (NCV) af brændselsblandingen |
| --- | --- |

d)

mængder af ikkemålelig varme som angivet ved de relevante mængder af brændsler, der anvendes til produktion af varme, og den nedre brændværdi (NCV) af brændselsblandingen

| e) | elektricitetsmængder |
| --- | --- |

e)

elektricitetsmængder

| f) | mængder af CO2 overført mellem anlæg. |
| --- | --- |

f)

mængder af CO2 overført mellem anlæg.

| g) | mængder af prækursorer modtaget uden for anlægget og deres relevante parametre, såsom oprindelsesland, anvendt fremstillingslinje, specifikke direkte og indirekte emissioner, den kulstofpris, der skal betales |
| --- | --- |

g)

mængder af prækursorer modtaget uden for anlægget og deres relevante parametre, såsom oprindelsesland, anvendt fremstillingslinje, specifikke direkte og indirekte emissioner, den kulstofpris, der skal betales

| h) | parametre, der er relevante for en kulstofpris, der skal betales |
| --- | --- |

h)

parametre, der er relevante for en kulstofpris, der skal betales

| 43) | »minimumskrav«: overvågningsmetoder, der anvender den mindste indsats, som er tilladt for at bestemme data med henblik på at opnå emissionsdata, der kan godtages i henhold til forordning (EU) 2023/956 |
| --- | --- |

43)

»minimumskrav«: overvågningsmetoder, der anvender den mindste indsats, som er tilladt for at bestemme data med henblik på at opnå emissionsdata, der kan godtages i henhold til forordning (EU) 2023/956

| 44) | »anbefalede forbedringer«: overvågningsmetoder, som er gennemprøvede midler til at sikre, at dataene er mere nøjagtige eller er mindre tilbøjelige til at indeholde fejl end ved anvendelse af minimumskravene, og som kan vælges på frivillig basis |
| --- | --- |

44)

»anbefalede forbedringer«: overvågningsmetoder, som er gennemprøvede midler til at sikre, at dataene er mere nøjagtige eller er mindre tilbøjelige til at indeholde fejl end ved anvendelse af minimumskravene, og som kan vælges på frivillig basis

| 45) | »ukorrekte angivelser«: en udeladelse, urigtig oplysning eller fejl i driftslederens rapporterede data, uden hensyntagen til tilladelig usikkerhed i forbindelse med målinger og laboratorieanalyser |
| --- | --- |

45)

»ukorrekte angivelser«: en udeladelse, urigtig oplysning eller fejl i driftslederens rapporterede data, uden hensyntagen til tilladelig usikkerhed i forbindelse med målinger og laboratorieanalyser

| 46) | »væsentlig ukorrekt angivelse«: en ukorrekt angivelse, der ifølge verifikatorens mening, individuelt eller kombineret med andre ukorrekte angivelser, overskrider væsentlighedsgraden eller kan påvirke den kompetente myndigheds behandling af driftslederens rapport |
| --- | --- |

46)

»væsentlig ukorrekt angivelse«: en ukorrekt angivelse, der ifølge verifikatorens mening, individuelt eller kombineret med andre ukorrekte angivelser, overskrider væsentlighedsgraden eller kan påvirke den kompetente myndigheds behandling af driftslederens rapport

| 47) | »rimelig sikkerhed«: et højt, men ikke absolut sikkerhedsniveau, udtrykt positivt i verifikationserklæringen, med hensyn til om driftslederens rapport, som er genstand for verifikation, ikke indeholder væsentlige ukorrekte angivelser |
| --- | --- |

47)

»rimelig sikkerhed«: et højt, men ikke absolut sikkerhedsniveau, udtrykt positivt i verifikationserklæringen, med hensyn til om driftslederens rapport, som er genstand for verifikation, ikke indeholder væsentlige ukorrekte angivelser

| 48) | »kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem«: overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystemer, hvor anlægget er etableret med henblik på en kulstofprissætningsordning eller obligatoriske emissionsovervågningsordninger eller en emissionsovervågningsordning på anlægget, som kan omfatte verifikation foretaget af en akkrediteret verifikator i overensstemmelse med denne forordnings artikel 4, stk. 2. |
| --- | --- |

48)

»kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem«: overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystemer, hvor anlægget er etableret med henblik på en kulstofprissætningsordning eller obligatoriske emissionsovervågningsordninger eller en emissionsovervågningsordning på anlægget, som kan omfatte verifikation foretaget af en akkrediteret verifikator i overensstemmelse med denne forordnings artikel 4, stk. 2.

2.   KORTLÆGNING AF KN-KODER TIL AGGREGEREDE VAREKATEGORIER

Tabel 1 i dette bilag fastlægger aggregerede varekategorier for hver KN-kode opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956. Disse kategorier anvendes med det formål at fastlægge systemgrænser for fremstillingsprocesser til bestemmelse af indlejrede emissioner svarende til de varer, der er anført i bilag I til forordning (EU) 2023/956.

Tabel 1

Kortlægning af KN-koder til aggregerede varekategorier

| KN-kode | Aggregeret varekategori | Drivhusgas |
| --- | --- | --- |
| Cement | | |
| 2507 00 80 — Andre kaolinholdige lerarter | Brændt ler | Kuldioxid |
| 2523 10 00 — Cementklinker | Cementklinker | Kuldioxid |
| 2523 21 00 — Hvid portlandcement, også kunstigt farvet
  2523 29 00 — Anden portlandcement
  2523 90 00 — Anden hydraulisk cement | Cement | Kuldioxid |
| 2523 30 00 — Aluminatcement | Aluminatcement | Kuldioxid |
| Elektricitet | | |
| 2716 00 00 — Elektrisk energi | Elektricitet | Kuldioxid |
| Gødningsstoffer | | |
| 2808 00 00 — Salpetersyre; nitrersyrer | Salpetersyre | Kuldioxid og dinitrogenoxid |
| 3102 10 — Urinstof, også i vandig opløsning | Urinstof | Kuldioxid |
| 2814 — Ammoniak, vandfri eller i vandig opløsning | Ammoniak | Kuldioxid |
| 2834 21 00 — Nitrater af kalium
  3102 — Kvælstofholdige gødningsstoffer, mineralske eller kemiske
  undtagen 3102 10 (Urinstof)
  3105 — Mineralske eller kemiske gødningsstoffer indeholdende to eller tre af gødningselementerne nitrogen, phosphor og kalium, andre gødningsstoffer






  — | Undtaget: 3105 60 00 — Mineralske eller kemiske gødningsstoffer indeholdende de to gødningselementer phosphor og kalium |

KN-kode

Aggregeret varekategori

Drivhusgas

Cement

2507 00 80 — Andre kaolinholdige lerarter

Brændt ler

Kuldioxid

2523 10 00 — Cementklinker

Cementklinker

Kuldioxid

2523 21 00 — Hvid portlandcement, også kunstigt farvet

2523 29 00 — Anden portlandcement

2523 90 00 — Anden hydraulisk cement

Cement

Kuldioxid

2523 30 00 — Aluminatcement

Aluminatcement

Kuldioxid

Elektricitet

2716 00 00 — Elektrisk energi

Elektricitet

Kuldioxid

Gødningsstoffer

2808 00 00 — Salpetersyre; nitrersyrer

Salpetersyre

Kuldioxid og dinitrogenoxid

3102 10 — Urinstof, også i vandig opløsning

Urinstof

Kuldioxid

2814 — Ammoniak, vandfri eller i vandig opløsning

Ammoniak

Kuldioxid

2834 21 00 — Nitrater af kalium

3102 — Kvælstofholdige gødningsstoffer, mineralske eller kemiske

undtagen 3102 10 (Urinstof)

3105 — Mineralske eller kemiske gødningsstoffer indeholdende to eller tre af gødningselementerne nitrogen, phosphor og kalium, andre gødningsstoffer

—

Undtaget: 3105 60 00 — Mineralske eller kemiske gødningsstoffer indeholdende de to gødningselementer phosphor og kalium

Blandede gødningsstoffer

Kuldioxid og dinitrogenoxid

Jern og stål

2601 12 00 — Agglomereret jernmalm og koncentrater deraf, undtagen brændte jernpyriter

Sintret malm

Kuldioxid

7201 — Råjern og spejljern i blokke, klumper eller andre ubearbejdede former

Nogle produkter under 7205 (Granulater og pulver, af råjern, spejljern eller andet jern og stål) kan være omfattet her

Råjern

Kuldioxid

7202 1 — Ferromangan

FeMn

Kuldioxid

7202 4 — Ferrochrom

FeCr

Kuldioxid

7202 6 — Ferronikkel

FeNi

Kuldioxid

7203 — Jern- og stålprodukter fremstillet ved direkte reduktion af jernmalm eller andre porøse jern- og stålprodukter

DRI

Kuldioxid

7206 — Jern og ulegeret stål, i ingots eller andre ubearbejdede former, undtagen jern henhørende under pos. 7203

7207 — Halvfabrikata, af jern og ulegeret stål:

7218 — Rustfrit stål i ingots eller andre ubearbejdede former; halvfabrikata af rustfrit stål

7224 — Andet legeret stål i ingots eller andre ubearbejdede former; halvfabrikata af andet legeret stål

Råstål

Kuldioxid

7205 — Granulater og pulver, af råjern, spejljern eller andet jern og stål (hvis ikke omfattet af råjernskategorien)

7208 — Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne

7209 — Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, koldvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne

7210 — Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, pletterede, belagte eller overtrukne

7211 — Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål, af bredde under 600 mm, ikke pletterede, belagte eller overtrukne

7212 — Fladvalsede produkter, af jern og ulegeret stål, af bredde under 600 mm, pletterede, belagte eller overtrukne

7213 — Varmvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af jern og ulegeret stål

7214 — Andre stænger af jern og ulegeret stål, kun smedede, varmvalsede, varmtrukne eller varmstrengpressede, herunder varer, der er snoet efter valsningen

7215 — Andre stænger af jern og ulegeret stål

7216 — Profiler af jern og ulegeret stål

7217 — Tråd af jern og ulegeret stål

7219 — Fladvalsede produkter af rustfrit stål, af bredde 600 mm og derover

7220 — Fladvalsede produkter af rustfrit stål, af bredde under 600 mm

7221 — Varmvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af rustfrit stål

7222 — Andre stænger af rustfrit stål; profiler af rustfrit stål

7223 — Tråd af rustfrit stål

7225 — Fladvalsede produkter af andet legeret stål, af bredde 600 mm og derover

7226 — Fladvalsede produkter af andet legeret stål, af bredde under 600 mm

7227 — Varmvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af andet legeret stål

7228 — Andre stænger af andet legeret stål; profiler af andet legeret stål; hule borestænger af legeret eller ulegeret stål

7229 — Tråd af andet legeret stål

7301 — Spunsvægjern af jern og stål, også med borede eller lokkede huller eller sammensatte; svejsede profiler, af jern og stål

7302 — Jernbane- og sporvejsmateriel af jern og stål, følgende: skinner, kontraskinner og tandhjulsskinner, tunger, krydsninger, trækstænger og andet materiel til sporskifter, sveller, skinnelasker, skinnestole, kiler til skinnestole, underlagsplader, klemplader, langplader, sporstænger og andet specielt materiel til samling eller befæstelse af skinner

7303 — Rør og hule profiler, af støbejern

7304 — Rør og hule profiler, sømløse, af jern (undtagen støbejern) eller stål

7305 — Andre rør (f.eks. svejsede, nittede eller på lignende måde lukkede), med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på over 406,4 mm, af jern og stål

7306 — Andre rør og hule profiler (f.eks. svejsede, nittede eller på lignende måde lukkede eller kun med sammensluttede kanter), af jern og stål

7307 — Rørfittings af jern og stål (fx samleled, rørknæ, muffer)

7308 — Konstruktioner (undtagen præfabrikerede bygninger henhørende under pos. 9406 ) og dele til konstruktioner (f.eks. broer og brosektioner, sluseporte, tårne, gittermaster, tage, tagkonstruktioner, døre, vinduer og rammer dertil samt dørtærskler, skodder, rækværker, søjler og piller), af jern og stål; plader, stænger, profiler, rør og lign, af jern og stål, forarbejdet til brug i konstruktioner

7309 — Tanke, kar og lignende beholdere til ethvert materiale (undtagen beholdere til komprimerede eller flydende gasser), af jern og stål, med et rumindhold på over 300 liter, også varmeisolerede eller med indvendig beklædning, men uden mekanisk udstyr og uden udstyr til opvarmning eller afkøling

7310 — Tanke, fade, tromler, dunke, dåser og lignende beholdere til ethvert materiale (undtagen beholdere til komprimerede eller flydende gasser), af jern og stål, med et rumindhold på ikke over 300 liter, også varmeisolerede eller med indvendig beklædning, men uden mekanisk udstyr og uden udstyr til opvarmning eller afkøling

7311 — Beholdere til komprimerede eller flydende gasser, af jern og stål

7318 — Skruer, bolte, møtrikker, svelleskruer, skruekroge, øjeskruer, nitter, splitter, kiler samt underlagsskiver (herunder fjedrende) og lignende varer, af jern og stål

7326 — Andre varer af jern og stål

Jern- og stålprodukter

Kuldioxid

Aluminium

7601 — Aluminium, ubearbejdet

Ubearbejdet aluminium

Kuldioxid og perfluorcarboner

7603 — Pulver og flager, af aluminium

7604 — Stænger og profiler, af aluminium

7605 — Tråd, af aluminium

7606 — Plader og bånd, af aluminium, med en tykkelse på over 0,2 mm

7607 — Folie af aluminium, med en tykkelse (uden underlag) på ikke over 0,2 mm, også med påtryk eller med underlag af papir, pap, plast og lignende materialer

7608 — Rør af aluminium

7609 00 00 — Rørfittings (f.eks. samleled, rørknæ, muffer), af aluminium

7610 — Konstruktioner (undtagen præfabrikerede bygninger henhørende under pos. 9406 ) og dele til konstruktioner (f.eks. broer og brosektioner, tårne, gittermaster, tage og tagkonstruktioner, døre, vinduer og rammer dertil samt dørtærskler, rækværker, søjler og piller), af aluminium; plader, stænger, profiler, rør og lign., af aluminium, forarbejdet til brug i konstruktioner

7611 00 00 — Tanke, kar og lignende beholdere til ethvert materiale (undtagen beholdere til komprimerede eller flydende gasser), af aluminium, med et rumindhold på over 300 liter, også varmeisolerede eller med indvendig beklædning, men uden mekanisk udstyr og uden udstyr til opvarmning eller afkøling

7612 — Fade, tromler, dunke, dåser og lignende beholdere (herunder tuber og tabletrør), til ethvert materiale (undtagen beholdere til komprimerede eller flydende gasser), af aluminium, med et rumindhold på ikke over 300 liter, også varmeisolerede eller med indvendig beklædning, men uden mekanisk udstyr og uden udstyr til opvarmning eller afkøling

7613 00 00 — Beholdere af aluminium, til komprimerede eller flydende gasser

7614 — Snoet tråd, kabler, flettede bånd og lign., af aluminium, ikke isoleret til elektrisk brug

7616 — Andre varer af aluminium

Aluminiumsprodukter

Kuldioxid og perfluorcarboner

Kemikalier

2804 10 000 — Brint

Brint

Kuldioxid

3.   FREMSTILLINGSLINJER, SYSTEMGRÆNSER OG RELEVANTE PRÆKURSORER

3.1.   Tværsektorielle regler

Til bestemmelse af varernes aktivitetsniveau (den producerede mængde), som bruges som nævner i ligning 50 og 51 (afsnit F.1 i bilag III), gælder overvågningsreglerne i afsnit F.2 i bilag III.

Hvis flere fremstillingslinjer anvendes i samme anlæg til fremstilling af varer, der hører under samme KN-kode, og hvor disse fremstillingslinjer har adskilte fremstillingsprocesser, beregnes de indlejrede emissioner af disse varer særskilt for hver fremstillingslinje.

Til overvågning af direkte emissioner overvåges alle emissionskilder og kildestrømme, der er forbundet med fremstillingsprocessen, under hensyntagen til specifikke krav fastsat i dette bilags afsnit 3.2-3.19, hvor det er relevant, og reglerne i bilag III.

Hvis der anvendes CO2-opsamling, finder reglerne i afsnit B.8.2 i bilag III anvendelse.

Til overvågning af indirekte emissioner bestemmes det samlede elforbrug for hver fremstillingsproces inden for de systemgrænser, der er defineret i overensstemmelse med dette bilags afsnit 3.2-3.19 og i overensstemmelse med afsnit A.4 i bilag III, hvor det er relevant. Den relevante emissionsfaktor for elektricitet fastlægges i overensstemmelse med afsnit D.2 i bilag III.

Hvis relevante prækursorer er specificeret, henviser de til de tilsvarende aggregerede varekategorier.

3.2.   Brændt ler

3.2.1.   Særlige bestemmelser

Ler, der hører under KN-kode 2507 00 80, og som ikke er brændt, tildeles indlejrede emissioner på nul. Det indgår i CBAM-rapporten, men der kræves ingen yderligere oplysninger fra producenten af leret. Følgende bestemmelser vedrører kun ler, der henhører under denne KN-kode, og som er brændt.

3.2.2.   Fremstillingslinje

For brændt ler omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til fremstillingsprocesserne, såsom råvarefremstilling, blanding, tørring og brænding samt røggasrensning |
| --- | --- |

—

alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til fremstillingsprocesserne, såsom råvarefremstilling, blanding, tørring og brænding samt røggasrensning

| — | CO2-udledninger fra forbrænding af brændsler samt fra råvarer, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

—

CO2-udledninger fra forbrænding af brændsler samt fra råvarer, hvor det er relevant.

Relevante prækursorer: ingen.

3.3.   Cementklinker

3.3.1.   Særlige bestemmelser

Der skelnes ikke mellem grå og hvide cementklinker

3.3.2.   Fremstillingslinje

For cementklinker omfatter direkte emissionsovervågning:

| — | brænding af kalksten og andre karbonater i råmaterialerne, konventionelle fossile ovnbrændsler, alternative fossilbaserede ovnbrændsler og råmaterialer, biomasseovnsbrændsler (såsom affaldsbrændsler), ikke-ovnbrændsler, ikke-karbonat kulstofindhold i kalksten og skifer, eller alternative råmaterialer såsom flyveaske, som ovnen tilføres, og råmaterialer, som f.eks. røggasvask. |
| --- | --- |

—

brænding af kalksten og andre karbonater i råmaterialerne, konventionelle fossile ovnbrændsler, alternative fossilbaserede ovnbrændsler og råmaterialer, biomasseovnsbrændsler (såsom affaldsbrændsler), ikke-ovnbrændsler, ikke-karbonat kulstofindhold i kalksten og skifer, eller alternative råmaterialer såsom flyveaske, som ovnen tilføres, og råmaterialer, som f.eks. røggasvask.

| — | De yderligere bestemmelser i afsnit B.9.2 i bilag III finder anvendelse. |
| --- | --- |

—

De yderligere bestemmelser i afsnit B.9.2 i bilag III finder anvendelse.

Relevante prækursorer: ingen.

3.4.   Cement

3.4.1.   Særlige bestemmelser

Ingen.

3.4.2.   Fremstillingslinje

For cement omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | alle CO2-emissioner fra brændselsforbrænding, hvor det er relevant for tørring af materialer. |
| --- | --- |

—

alle CO2-emissioner fra brændselsforbrænding, hvor det er relevant for tørring af materialer.

Relevante prækursorer:

| — | cementklinker |
| --- | --- |

—

cementklinker

| — | brændt ler, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

brændt ler, hvis det anvendes i processen.

3.5.   Aluminatcement

3.5.1.   Særlige bestemmelser

Ingen.

3.5.2.   Fremstillingslinje

For aluminatcement omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | alle CO2-emissioner fra brændselsforbrænding, som er direkte eller indirekte forbundet med processen |
| --- | --- |

—

alle CO2-emissioner fra brændselsforbrænding, som er direkte eller indirekte forbundet med processen

| — | procesemissioner fra karbonater i råmaterialer, hvis det er relevant, og røggasrensning. |
| --- | --- |

—

procesemissioner fra karbonater i råmaterialer, hvis det er relevant, og røggasrensning.

Relevante prækursorer: ingen.

3.6.   Brint

3.6.1.   Særlige bestemmelser

Kun fremstilling af ren brint eller blandinger af brint med nitrogen, der kan anvendes til ammoniakproduktion, tages i betragtning. Produktion af syntesegas eller brint i raffinaderier eller organisk-kemiske anlæg, hvor brint udelukkende anvendes i disse anlæg og ikke anvendes til fremstilling af varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, er ikke omfattet.

3.6.2.   Fremstillingslinjer

3.6.2.1.   Dampreformering og delvis oxidation

For disse fremstillingslinjer omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til brintproduktion og røggasrensning |
| --- | --- |

—

alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til brintproduktion og røggasrensning

| — | alle brændsler, der anvendes i processen til fremstilling af brint, uanset deres energiske eller ikkeenergiske anvendelse, og brændsler, der anvendes til andre forbrændingsprocesser, herunder med det formål at fremstille varmt vand eller damp. |
| --- | --- |

—

alle brændsler, der anvendes i processen til fremstilling af brint, uanset deres energiske eller ikkeenergiske anvendelse, og brændsler, der anvendes til andre forbrændingsprocesser, herunder med det formål at fremstille varmt vand eller damp.

Relevante prækursorer: ingen.

3.6.2.2.   Elektrolyse af vand

For denne fremstillingslinje omfatter direkte emissionsovervågning, hvis det er relevant:

| — | alle emissioner fra brændselsforbrug, der direkte eller indirekte er knyttet til processen til fremstilling af brint og fra røggasrensning. |
| --- | --- |

—

alle emissioner fra brændselsforbrug, der direkte eller indirekte er knyttet til processen til fremstilling af brint og fra røggasrensning.

Indirekte emissioner: Hvis den fremstillede brint er certificeret til at overholde Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1184 (1), kan der anvendes en emissionsfaktor på nul for elektriciteten. I alle andre tilfælde finder reglerne om indirekte indlejrede emissioner (afsnit D i bilag III) anvendelse.

Relevante prækursorer: ingen.

Tilskrivning af emissioner til produkter: Hvis den samproducerede ilt udluftes, tilskrives alle emissioner fra fremstillingsprocessen til brint. Hvis biproduktilt anvendes i andre fremstillingsprocesser i anlægget eller sælges, og hvis direkte eller indirekte emissioner ikke er lig med nul, tilskrives emissionerne fra fremstillingsprocessen til brint baseret på molære andele ved hjælp af følgende ligning:

Formula
  (Ligning 1)

hvor:

| | er enten de direkte eller indirekte emissioner tilskrevet brint, som er fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2 |
| --- | --- |
| Em

  total | er enten de direkte eller indirekte emissioner fra hele fremstillingsprocessen i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2 |
| | er mængden af solgt eller anvendt ilt i anlægget i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| | er mængden af fremstillet ilt i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| | er mængden af brint fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| | er den molære masse af O2 (31,998 kg/kmol), og |
| | er den molære masse af H 2 (2,016 kg/kmol). |

Formula

er enten de direkte eller indirekte emissioner tilskrevet brint, som er fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2

Em

  total

er enten de direkte eller indirekte emissioner fra hele fremstillingsprocessen i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2

Formula

er mængden af solgt eller anvendt ilt i anlægget i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton

Formula

er mængden af fremstillet ilt i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton

Formula

er mængden af brint fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton

Formula

er den molære masse af O2 (31,998 kg/kmol), og

Formula

er den molære masse af H 2 (2,016 kg/kmol).

3.6.2.3.   Elektrolyse af alkachlorider og produktion af chlorater

For disse fremstillingslinjer omfatter direkte emissionsovervågning, hvis det er relevant:

| — | alle emissioner fra brændselsforbrug, der direkte eller indirekte er knyttet til processen til fremstilling af brint og fra røggasrensning. |
| --- | --- |

—

alle emissioner fra brændselsforbrug, der direkte eller indirekte er knyttet til processen til fremstilling af brint og fra røggasrensning.

Indirekte emissioner: Hvis den fremstillede brint er certificeret til at overholde delegeret forordning (EU) 2023/1184, kan der anvendes en emissionsfaktor på nul for elektriciteten. I alle andre tilfælde finder reglerne om indirekte indlejrede emissioner (afsnit D i bilag III) anvendelse.

Relevante prækursorer: ingen.

Tilskrivning af emissioner til produkter: Da brint betragtes som et biprodukt i denne fremstillingsproces, tilskrives kun en molær andel af den samlede proces til den fraktion af brint, der sælges eller anvendes som prækursor i anlægget. Forudsat at direkte eller indirekte emissioner ikke er lig med nul, tilskrives emissionerne fra fremstillingsprocessen til brint, der anvendes eller sælges ved hjælp af følgende ligninger:

Elektrolyse af alkachlorider:

Formula
  (Ligning 2)

Fremstilling af natriumchlorat:

Formula
  (Ligning 3)

hvor:

| | er enten de direkte eller indirekte emissioner tilskrevet brint, som er solgt eller anvendt i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2 |
| --- | --- |
| Em

  total | er enten de direkte eller indirekte emissioner fra fremstillingsprocessen i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2 |
| | er mængden af brint solgt eller anvendt som prækursor i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| | er mængden af brint fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| | er mængden af chlor fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| m

  NaOH,prod | er massen af natriumhydroxid (kaustisk soda) fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton, beregnet som 100 % NaOH |
| | er mængden af natriumchlorat fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton, beregnet som 100 % NaClO3 |
| | er den molære masse af H2 (2,016 kg/kmol) |
| | er den molære masse af CI2 (70,902 kg/kmol) |
| M

  NaOH | er den molære masse af NaOH (39,997 kg/kmol), og |
| | er den molære masse af NaCIO3 (106,438 kg/kmol). |

Formula

er enten de direkte eller indirekte emissioner tilskrevet brint, som er solgt eller anvendt i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2

Em

  total

er enten de direkte eller indirekte emissioner fra fremstillingsprocessen i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton CO2

Formula

er mængden af brint solgt eller anvendt som prækursor i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton

Formula

er mængden af brint fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton

Formula

er mængden af chlor fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton

m

  NaOH,prod

er massen af natriumhydroxid (kaustisk soda) fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton, beregnet som 100 % NaOH

Formula

er mængden af natriumchlorat fremstillet i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton, beregnet som 100 % NaClO3

Formula

er den molære masse af H2 (2,016 kg/kmol)

Formula

er den molære masse af CI2 (70,902 kg/kmol)

M

  NaOH

er den molære masse af NaOH (39,997 kg/kmol), og

Formula

er den molære masse af NaCIO3 (106,438 kg/kmol).

3.7.   Ammoniak

3.7.1.   Særlige bestemmelser

Både vandholdig og vandfri ammoniak rapporteres samlet som 100 % ammoniak.

Hvis CO2 fra ammoniakproduktion anvendes som råmateriale til fremstilling af urinstof eller andre kemikalier, finder afsnit B.8.2, punkt b) i bilag III anvendelse. Hvis et fradrag af CO2 er tilladt i henhold til dette afsnit, og hvis det vil føre til negative specifikke indlejrede direkte emissioner af ammoniak, er de specifikke indlejrede direkte emissioner af ammoniak nul.

3.7.2.   Fremstillingslinjer

3.7.2.1.   Haber-Bosch-proces med dampreformering af naturgas eller biogas

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | Alle brændsler, der er direkte eller indirekte er knyttet til ammoniakproduktion og materialer, der anvendes til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

Alle brændsler, der er direkte eller indirekte er knyttet til ammoniakproduktion og materialer, der anvendes til røggasrensning.

| — | Alle brændsler overvåges, uanset om det bruges som energisk eller ikke-energisk input. |
| --- | --- |

—

Alle brændsler overvåges, uanset om det bruges som energisk eller ikke-energisk input.

| — | Hvis der anvendes biogas, finder reglerne i afsnit B.3.3 i bilag III anvendelse. |
| --- | --- |

—

Hvis der anvendes biogas, finder reglerne i afsnit B.3.3 i bilag III anvendelse.

| — | Hvis processen tilsættes brint fra andre fremstillingslinjer, behandles det som en prækursor med sine egne indlejrede emissioner. |
| --- | --- |

—

Hvis processen tilsættes brint fra andre fremstillingslinjer, behandles det som en prækursor med sine egne indlejrede emissioner.

Relevante prækursorer: særskilt fremstillet brint, hvis det anvendes i processen.

3.7.2.2.   Haber-Bosch-proces med forgasning af kul eller andre brændsler

Denne linje gælder, hvis brint produceres ved forgasning af kul, tungt raffinaderibrændsel eller andet fossilt råmateriale. Tilførte materialer kan omfatte biomasse, for hvilke bestemmelserne i afsnit B.3.3 i bilag III tages i betragtning.

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | Alle brændsler, der er direkte eller indirekte er knyttet til ammoniakproduktion og materialer, der anvendes til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

Alle brændsler, der er direkte eller indirekte er knyttet til ammoniakproduktion og materialer, der anvendes til røggasrensning.

| — | Hver brændselstilførsel overvåges som én brændselsstrøm, uanset om den bruges som energisk eller ikke-energisk tilførsel. |
| --- | --- |

—

Hver brændselstilførsel overvåges som én brændselsstrøm, uanset om den bruges som energisk eller ikke-energisk tilførsel.

| — | Hvis processen tilsættes brint fra andre fremstillingslinjer, behandles det som en prækursor med sine egne indlejrede emissioner. |
| --- | --- |

—

Hvis processen tilsættes brint fra andre fremstillingslinjer, behandles det som en prækursor med sine egne indlejrede emissioner.

Relevante prækursorer: særskilt fremstillet brint, hvis det anvendes i processen.

3.8.   Salpetersyre

3.8.1.   Særlige bestemmelser

Mængder af produceret salpetersyre overvåges og rapporteres som 100 % salpetersyre.

3.8.2.   Fremstillingslinje

For salpetersyre omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra alle brændsler, der direkte eller indirekte er knyttet til salpetersyreproduktion, og materialer, der anvendes til røggasrensning |
| --- | --- |

—

CO2 fra alle brændsler, der direkte eller indirekte er knyttet til salpetersyreproduktion, og materialer, der anvendes til røggasrensning

| — | N2O-emissioner fra alle kilder, der udleder N2O fra fremstillingsprocessen, herunder uformindskede og reducerede emissioner. Eventuelle N2O-emissioner fra forbrænding af brændsler er ikke omfattet overvågning. |
| --- | --- |

—

N2O-emissioner fra alle kilder, der udleder N2O fra fremstillingsprocessen, herunder uformindskede og reducerede emissioner. Eventuelle N2O-emissioner fra forbrænding af brændsler er ikke omfattet overvågning.

Relevante prækursorer: ammoniak (som 100 % ammoniak).

3.9.   Urinstof

3.9.1.   Særlige bestemmelser

Hvis den CO2, der anvendes til fremstilling af urinstof, stammer fra ammoniakproduktion, medregnes den som fradrag i de indlejrede emissioner af ammoniak som prækursor for urinstof, hvis bestemmelserne i dette bilags afsnit 3.7 tillader et sådant fradrag. Hvis ammoniak produceret uden direkte fossile CO2-emissioner anvendes som en prækursor, kan den brugte CO2 dog fratrækkes de direkte emissioner fra det anlæg, der producerer CO2, forudsat at den delegerede retsakt vedtaget i henhold til artikel 12, stk. 3b, i direktiv 2003/87/EF fastlægger urinstofproduktion som et tilfælde, hvor CO2 er permanent kemisk bundet, så det ikke kommer ud i atmosfæren ved normal brug, herunder enhver normal aktivitet, der finder sted efter produktets udløb. Hvis et sådant fradrag vil føre til negative specifikke direkte indlejrede emissioner af urinstof, er de specifikke direkte indlejrede emissioner af urinstof nul.

3.9.2.   Fremstillingslinje

For urinstof omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra alle brændsler, der direkte eller indirekte er knyttet til urinstofproduktion, og materialer, der anvendes til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra alle brændsler, der direkte eller indirekte er knyttet til urinstofproduktion, og materialer, der anvendes til røggasrensning.

| — | Når CO2 modtages fra et andet anlæg som procesinput, betragtes den CO2, der modtages og ikke er bundet i urinstof, som en emission, hvis den ikke allerede er regnet som emission fra det anlæg, hvor den pågældende CO2 blev produceret, under et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem. |
| --- | --- |

—

Når CO2 modtages fra et andet anlæg som procesinput, betragtes den CO2, der modtages og ikke er bundet i urinstof, som en emission, hvis den ikke allerede er regnet som emission fra det anlæg, hvor den pågældende CO2 blev produceret, under et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem.

Relevante prækursorer: ammoniak (som 100 % ammoniak).

3.10.   Blandede gødningsstoffer

3.10.1.   Særlige bestemmelser

Dette afsnit gælder for fremstilling af alle former for kvælstofholdige gødningsstoffer, herunder ammoniumnitrat, calciumammoniumnitrat, ammoniumsulfat, ammoniumphosphater, opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat samt gødningsstofferne nitrogen-phosphor (NP), nitrogen-kalium (NK) og nitrogen-phosphor-kalium (NPK). Alle former for operationer er inkluderet såsom blanding, neutralisering, granulering, piller, uanset om der kun finder fysisk blanding eller kemiske reaktioner sted.

Mængderne af forskellige nitrogenforbindelser i slutproduktet registreres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1009 (2):

| — | indhold af N som ammonium (NH4
  +) |
| --- | --- |

—

indhold af N som ammonium (NH4
  +)

| — | indhold af N som nitrat (NO3
  –) |
| --- | --- |

—

indhold af N som nitrat (NO3
  –)

| — | indhold af N som urinstof |
| --- | --- |

—

indhold af N som urinstof

| — | indhold af N i andre (organiske) former. |
| --- | --- |

—

indhold af N i andre (organiske) former.

De direkte og indirekte emissioner fra de fremstillingsprocesser, der er omfattet af denne aggregerede varekategori, kan bestemmes for hele rapporteringsperioden og tilskrives alle blandede gødningsstoffer på et forholdsmæssigt grundlag pr. ton færdigt produkt. Indlejrede emissioner beregnes separat for hver gødningsklasse under hensyntagen til den relevante masse af anvendte prækursorer og anvendelse af gennemsnitlige indlejrede emissioner i rapporteringsperioden for hver af prækursorerne.

3.10.2.   Fremstillingslinje

For blandede gødningsstoffer omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra alle brændsler, der direkte eller indirekte er knyttet til gødningsproduktion, såsom brændsler, der anvendes i tørreovne og til opvarmning af tilførte materialer, og materialer, der anvendes til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra alle brændsler, der direkte eller indirekte er knyttet til gødningsproduktion, såsom brændsler, der anvendes i tørreovne og til opvarmning af tilførte materialer, og materialer, der anvendes til røggasrensning.

Relevante prækursorer:

| — | ammoniak (som 100 % ammoniak), hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

ammoniak (som 100 % ammoniak), hvis det anvendes i processen

| — | salpetersyre (som 100 % salpetersyre), hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

salpetersyre (som 100 % salpetersyre), hvis det anvendes i processen

| — | urinstof, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

urinstof, hvis det anvendes i processen

| — | blandede gødningsstoffer (især salte indeholdende ammonium eller nitrat), hvis de anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

blandede gødningsstoffer (især salte indeholdende ammonium eller nitrat), hvis de anvendes i processen.

3.11.   Sintret malm

3.11.1.   Særlige bestemmelser

Denne aggregerede varekategori omfatter alle former for fremstilling af jernmalmpiller (til salg af piller såvel som til direkte brug i samme anlæg) og sinterproduktion. I det omfang, det er omfattet af KN-kode 2601 12 00, kan også jernmalme, der anvendes som prækursorer for ferrochrom (FeCr), ferromangan (FeMn) eller ferronikkel (FeNi), være omfattet.

3.11.2.   Fremstillingslinje

For sintret malm omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten og andre karbonater eller karbonatiske malme |
| --- | --- |

—

CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten og andre karbonater eller karbonatiske malme

| — | CO2 fra alle brændsler, herunder koks, affaldsgasser såsom koksovnsgas, højovnsgas eller konvertergas direkte eller indirekte knyttet til fremstillingsprocessen, og materialer anvendt til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra alle brændsler, herunder koks, affaldsgasser såsom koksovnsgas, højovnsgas eller konvertergas direkte eller indirekte knyttet til fremstillingsprocessen, og materialer anvendt til røggasrensning.

Relevante prækursorer: ingen.

3.12.   FeMn (ferromangan), FeCr (ferrochrom) og FeNi (ferronikkel)

3.12.1.   Særlige bestemmelser

Denne proces omfatter kun fremstillingen af legeringer, der er identificeret under KN-kode 7202 1, 7202 4 og 7202 6. Andre jernmaterialer med betydeligt legeringsindhold såsom spejljern er ikke omfattet. NPI (nikkelråjern) er omfattet, hvis nikkelindholdet er større end 10 %.

Hvis spildgasser eller andre røggasser udledes uden reduktion, betragtes CO indeholdt i spildgassen som den molære ækvivalent af CO2-emissioner.

3.12.2.   Fremstillingslinje

For FeMn, FeCr og FeNi omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2-emissioner forårsaget af brændselstilførsler, uanset om de anvendes til energisk eller ikke-energisk brug |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner forårsaget af brændselstilførsler, uanset om de anvendes til energisk eller ikke-energisk brug

| — | CO2-emissioner fra procesmateriale såsom kalksten og fra røggasrensning |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra procesmateriale såsom kalksten og fra røggasrensning

| — | CO2-emissioner fra forbrug af elektroder eller elektrodepastaer. |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra forbrug af elektroder eller elektrodepastaer.

| — | Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III. |
| --- | --- |

—

Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III.

Relevante prækursorer: sintret malm, hvis det anvendes i processen.

3.13.   Råjern

3.13.1.   Særlige bestemmelser

Denne aggregerede varekategori omfatter ulegeret råjern fra højovne samt legeringsholdigt råjern (f.eks. spejljern), uanset den fysiske form (f.eks. barrer eller granulat). NPI (nikkelråjern) er omfattet, hvis nikkelindholdet er lavere end 10 %. I integrerede stålværker er flydende råjern (»varmt metal«), som er direkte ladet til iltkonverteren, det produkt, som adskiller fremstillingsprocessen for råjern fra fremstillingsprocessen for råstål. Hvis anlægget ikke sælger eller overfører råjern til andre anlæg, er der ikke behov for at overvåge emissioner fra råjernsproduktionen særskilt. Der kan fastlægges en fælles fremstillingsproces, herunder råstålsfremstilling og, med forbehold af reglerne i afsnit A.4 i bilag III, yderligere efterfølgende produktionsled.

3.13.2.   Fremstillingslinjer

3.13.2.1.   Højovnslinje

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra brændsler og reduktionsmidler som koks, koksstøv, kul, brændselsolier, plastaffald, naturgas, træaffald, trækul samt fra affaldsgasser som koksovnsgas, højovnsgas eller konvertergas |
| --- | --- |

—

CO2 fra brændsler og reduktionsmidler som koks, koksstøv, kul, brændselsolier, plastaffald, naturgas, træaffald, trækul samt fra affaldsgasser som koksovnsgas, højovnsgas eller konvertergas

| — | ved anvendelse af biomasse tages der hensyn til reglerne i afsnit B.3.3 i bilag III |
| --- | --- |

—

ved anvendelse af biomasse tages der hensyn til reglerne i afsnit B.3.3 i bilag III

| — | CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning.

| — | Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III. |
| --- | --- |

—

Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III.

Relevante prækursorer:

| — | sintret malm |
| --- | --- |

—

sintret malm

| — | råjern eller direkte reduceret jern (DRI) fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råjern eller direkte reduceret jern (DRI) fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen

| — | FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen

| — | urinstof, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

urinstof, hvis det anvendes i processen.

3.13.2.2.   Smeltereduktion

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra brændsler og reduktionsmidler som koks, koksstøv, kul, brændselsolier, plastaffald, naturgas, træaffald, trækul, affaldsgasser fra proces- eller konvertergas mv. |
| --- | --- |

—

CO2 fra brændsler og reduktionsmidler som koks, koksstøv, kul, brændselsolier, plastaffald, naturgas, træaffald, trækul, affaldsgasser fra proces- eller konvertergas mv.

| — | ved anvendelse af biomasse tages der hensyn til reglerne i afsnit B.3.3 i bilag III |
| --- | --- |

—

ved anvendelse af biomasse tages der hensyn til reglerne i afsnit B.3.3 i bilag III

| — | CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning.

| — | Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III. |
| --- | --- |

—

Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III.

Relevante prækursorer:

| — | sintret malm |
| --- | --- |

—

sintret malm

| — | råjern eller DRI fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råjern eller DRI fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen

| — | FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen

| — | urinstof, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

urinstof, hvis det anvendes i processen.

3.14.   DRI (direkte reduceret jern)

3.14.1.   Særlige bestemmelser

Der er kun defineret én fremstillingslinje, selv om forskellige teknologier kan anvende forskellige kvaliteter af malme, som kan kræve pelletering eller sintring, og forskellige reduktionsmidler (naturgas, forskellige fossile brændsler eller biomasse, brint). Derfor kan prækursorerne sintret malm eller brint være relevante. Som produkter kan jernsvamp, råjernsbriketter (hot briquetted iron — HBI) eller andre former for direkte reduceret jern være relevante, herunder DRI, som umiddelbart tilføres lysbueovne eller andre efterfølgende processer.

Hvis anlægget ikke sælger eller overfører DRI til andre anlæg, er der ikke behov for separat at overvåge emissioner fra DRI-produktionen. Der kan anvendes en fælles fremstillingsproces, herunder stålfremstilling, og, med forbehold af reglerne i afsnit A.4 i bilag III, yderligere efterfølgende fremstilling.

3.14.2.   Fremstillingslinje

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra brændsler og reduktionsmidler såsom naturgas, brændselsolier, affaldsgasser fra proces- eller konvertergas mv.; |
| --- | --- |

—

CO2 fra brændsler og reduktionsmidler såsom naturgas, brændselsolier, affaldsgasser fra proces- eller konvertergas mv.;

| — | ved anvendelse af biogas eller andre former for biomasse tages der hensyn til bestemmelserne i afsnit B.3.3 i bilag III |
| --- | --- |

—

ved anvendelse af biogas eller andre former for biomasse tages der hensyn til bestemmelserne i afsnit B.3.3 i bilag III

| — | CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning.

| — | Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III. |
| --- | --- |

—

Tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved at bruge en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III.

Relevante prækursorer:

| — | sintret malm, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

sintret malm, hvis det anvendes i processen

| — | brint, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

brint, hvis det anvendes i processen

| — | råjern eller DRI fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råjern eller DRI fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen

| — | FeMn, FeCr og FeNi, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr og FeNi, hvis det anvendes i processen.

3.15.   Råstål

3.15.1.   Særlige bestemmelser

Systemgrænserne omfatter alle nødvendige aktiviteter og enheder til at fremstille råstål:

| — | Hvis processen starter med varmt metal (flydende råjern), omfatter systemgrænserne den grundlæggende iltkonverter, vakuumafgasning, sekundær metallurgi, argon-oxygen-afkulning/vakuum-oxygen-afkulning, kontinuerlig støbning eller barrestøbning, hvor det er relevant varmvalsning eller smedning, og alle nødvendige hjælpeaktiviteter såsom overførsler, genopvarmning og røggasrensning. |
| --- | --- |

—

Hvis processen starter med varmt metal (flydende råjern), omfatter systemgrænserne den grundlæggende iltkonverter, vakuumafgasning, sekundær metallurgi, argon-oxygen-afkulning/vakuum-oxygen-afkulning, kontinuerlig støbning eller barrestøbning, hvor det er relevant varmvalsning eller smedning, og alle nødvendige hjælpeaktiviteter såsom overførsler, genopvarmning og røggasrensning.

| — | Hvis processen anvender en lysbueovn, omfatter systemgrænserne alle relevante aktiviteter og enheder, såsom selve den elektriske lysbueovn, sekundær metallurgi, vakuumafgasning, argon-oxygen-afkulning/vakuum-oxygen-afkulning, kontinuerlig støbning eller barrestøbning, hvor det er relevant varmvalsning eller smedning, og alle nødvendige hjælpeaktiviteter såsom overførsler, genopvarmning af råmaterialer og udstyr og røggasrensning. |
| --- | --- |

—

Hvis processen anvender en lysbueovn, omfatter systemgrænserne alle relevante aktiviteter og enheder, såsom selve den elektriske lysbueovn, sekundær metallurgi, vakuumafgasning, argon-oxygen-afkulning/vakuum-oxygen-afkulning, kontinuerlig støbning eller barrestøbning, hvor det er relevant varmvalsning eller smedning, og alle nødvendige hjælpeaktiviteter såsom overførsler, genopvarmning af råmaterialer og udstyr og røggasrensning.

| — | Kun primær varmvalsning og råformning ved smedning med henblik på at fremstille halvfabrikata under KN-kode 7207, 7218 og 7224 er omfattet af denne samlede varekategori. Alle andre valse- og smedeprocesser er omfattet af den aggregerede varekategori »jern- eller stålprodukter«. |
| --- | --- |

—

Kun primær varmvalsning og råformning ved smedning med henblik på at fremstille halvfabrikata under KN-kode 7207, 7218 og 7224 er omfattet af denne samlede varekategori. Alle andre valse- og smedeprocesser er omfattet af den aggregerede varekategori »jern- eller stålprodukter«.

3.15.2.   Fremstillingslinjer

3.15.2.1.   Grundlæggende iltpåblæsnings-stålfremstilling

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra brændsler som kul, naturgas, brændselsolier, affaldsgasser som højovnsgas, koksovnsgas eller konvertergas mv. |
| --- | --- |

—

CO2 fra brændsler som kul, naturgas, brændselsolier, affaldsgasser som højovnsgas, koksovnsgas eller konvertergas mv.

| — | CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning.

| — | Kulstof, der indgår i processen som skrot, legeringer, grafit osv. og tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved anvendelse af en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III. |
| --- | --- |

—

Kulstof, der indgår i processen som skrot, legeringer, grafit osv. og tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved anvendelse af en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III.

Relevante prækursorer:

| — | råjern og DRI, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råjern og DRI, hvis de anvendes i processen

| — | FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen

| — | råstål fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

råstål fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen.

3.15.2.2.   Lysbueovn

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 fra brændsler som kul, naturgas, brændselsolier samt fra affaldsgasser som højovnsgas, koksovnsgas eller konvertergas |
| --- | --- |

—

CO2 fra brændsler som kul, naturgas, brændselsolier samt fra affaldsgasser som højovnsgas, koksovnsgas eller konvertergas

| — | CO2 fra forbrug af elektroder og elektrodepastaer |
| --- | --- |

—

CO2 fra forbrug af elektroder og elektrodepastaer

| — | CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning. |
| --- | --- |

—

CO2 fra procesmaterialer såsom kalksten, magnesit og andre karbonater, karbonatiske malme, materialer til røggasrensning.

| — | Kulstof, der indgår i processen f.eks. i form af skrot, legeringer og grafit og tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved anvendelse af en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III. |
| --- | --- |

—

Kulstof, der indgår i processen f.eks. i form af skrot, legeringer og grafit og tilbageblivende kulstof i produktet eller i slagger eller affald tages i betragtning ved anvendelse af en massebalancemetode i overensstemmelse med afsnit B.3.2 i bilag III.

Relevante prækursorer:

| — | råjern og DRI, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råjern og DRI, hvis de anvendes i processen

| — | FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen

| — | råstål fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

råstål fra andre anlæg eller fremstillingsprocesser, hvis det anvendes i processen.

3.16.   Jern eller stålprodukter

3.16.1.   Særlige bestemmelser

Med forbehold af reglerne i afsnit A.4 i bilag III og dette bilags afsnit 3.11-3.15 kan fremstillingsprocessen for jern- eller stålprodukter gælde i følgende tilfælde:

| — | Systemgrænser omfatter som én proces alle trin i et integreret stålværk fra fremstilling af råjern eller DRI, råstål, halvfabrikata til færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2. |
| --- | --- |

—

Systemgrænser omfatter som én proces alle trin i et integreret stålværk fra fremstilling af råjern eller DRI, råstål, halvfabrikata til færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2.

| — | Systemgrænser omfatter fremstillingen af råstål, halvfabrikata og færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2. |
| --- | --- |

—

Systemgrænser omfatter fremstillingen af råstål, halvfabrikata og færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2.

| — | Systemgrænser omfatter fremstillingen af færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2, fra råstål, halvfabrikata eller fra andre færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i afsnit 2, som enten modtages fra andre anlæg eller produceres på samme anlæg, men under en separat fremstillingsproces. |
| --- | --- |

—

Systemgrænser omfatter fremstillingen af færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2, fra råstål, halvfabrikata eller fra andre færdige stålprodukter under de KN-koder, der er anført i afsnit 2, som enten modtages fra andre anlæg eller produceres på samme anlæg, men under en separat fremstillingsproces.

Dobbelttælling eller huller i overvågningen af et anlægs fremstillingsprocesser undgås. Følgende produktionstrin er omfattet af fremstillingsprocessen for »jern- eller stålprodukter«:

| — | alle produktionstrin til fremstilling af varer omfattet af KN-koderne i dette bilags afsnit 2 for den aggregerede varekategori »jern- eller stålprodukter«, som ikke allerede er omfattet af separate fremstillingsprocesser for råjern, DRI eller råstål som krævet i dette bilags afsnit 3.11-3.15, og som anvendes på anlægget |
| --- | --- |

—

alle produktionstrin til fremstilling af varer omfattet af KN-koderne i dette bilags afsnit 2 for den aggregerede varekategori »jern- eller stålprodukter«, som ikke allerede er omfattet af separate fremstillingsprocesser for råjern, DRI eller råstål som krævet i dette bilags afsnit 3.11-3.15, og som anvendes på anlægget

| — | alle produktionstrin anvendt på anlægget, begyndende med råstål, herunder, men ikke begrænset til: genopvarmning, gensmeltning, støbning, varmvalsning, koldvalsning, smedning, bejdsning, udglødning, plettering, belægning, galvanisering, trådtrækning, skæring, svejsning og efterbehandling. |
| --- | --- |

—

alle produktionstrin anvendt på anlægget, begyndende med råstål, herunder, men ikke begrænset til: genopvarmning, gensmeltning, støbning, varmvalsning, koldvalsning, smedning, bejdsning, udglødning, plettering, belægning, galvanisering, trådtrækning, skæring, svejsning og efterbehandling.

For produkter, der indeholder mere end fem vægtprocent af andre materialer, f.eks. isoleringsmaterialer under KN-kode 7309 00 30, rapporteres kun jern- eller stålmassen som massen af de producerede varer.

3.16.2.   Fremstillingslinje

For jern eller stålprodukter omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | alle CO2-emissioner fra forbrænding af brændsler og procesemissioner fra røggasbehandling, relateret til produktionstrin anvendt på anlægget, herunder, men ikke begrænset til: genopvarmning, gensmeltning, støbning, varmvalsning, koldvalsning, smedning, bejdsning, udglødning, plettering, belægning, galvanisering, trådtrækning, skæring, svejsning og efterbehandling af jern- eller stålprodukter. |
| --- | --- |

—

alle CO2-emissioner fra forbrænding af brændsler og procesemissioner fra røggasbehandling, relateret til produktionstrin anvendt på anlægget, herunder, men ikke begrænset til: genopvarmning, gensmeltning, støbning, varmvalsning, koldvalsning, smedning, bejdsning, udglødning, plettering, belægning, galvanisering, trådtrækning, skæring, svejsning og efterbehandling af jern- eller stålprodukter.

Relevante prækursorer:

| — | råstål, hvis det anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råstål, hvis det anvendes i processen

| — | råjern og DRI, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

råjern og DRI, hvis de anvendes i processen

| — | FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen |
| --- | --- |

—

FeMn, FeCr og FeNi, hvis de anvendes i processen

| — | jern- eller stålprodukter, hvis de anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

jern- eller stålprodukter, hvis de anvendes i processen.

3.17.   Aluminium, ubearbejdet

3.17.1.   Særlige bestemmelser

Denne aggregerede varekategori omfatter ulegeret samt legeret aluminium i fysisk form, der er typisk for ubearbejdede metaller, såsom ingots, plader, billets eller granulat. I integrerede aluminiumsværker er flydende aluminium, som tilføres produktionen af aluminiumprodukter direkte, også omfattet. Hvis anlægget ikke sælger eller overfører ubearbejdet aluminium til andre anlæg, er der ikke behov for at overvåge emissioner fra fremstillingen af ubearbejdet aluminium særskilt. Der kan fastlægges en fælles fremstillingsproces, omfattende ubearbejdet aluminium og, med forbehold af reglerne i afsnit A.4 i bilag III, yderligere processer for fremstilling af aluminiumsprodukter.

3.17.2.   Fremstillingslinjer

3.17.2.1   Primær (elektrolytisk) smeltning

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2 emissioner fra forbrug af elektroder eller elektrodepastaer |
| --- | --- |

—

CO2 emissioner fra forbrug af elektroder eller elektrodepastaer

| — | CO2-emissioner fra alle anvendte brændsler (f.eks. til tørring og forvarmning af råmaterialer, opvarmning af elektrolyseceller og opvarmning påkrævet til støbning) |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra alle anvendte brændsler (f.eks. til tørring og forvarmning af råmaterialer, opvarmning af elektrolyseceller og opvarmning påkrævet til støbning)

| — | CO2-emissioner fra enhver røggasrensning, fra soda eller kalksten, hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra enhver røggasrensning, fra soda eller kalksten, hvis det er relevant

| — | emissioner af perfluorcarbon forårsaget af anodeeffekter overvåget i overensstemmelse med afsnit B.7 i bilag III. |
| --- | --- |

—

emissioner af perfluorcarbon forårsaget af anodeeffekter overvåget i overensstemmelse med afsnit B.7 i bilag III.

Relevante prækursorer: ingen.

3.17.2.2.   Sekundær smeltning (genanvendelse)

Sekundær smeltning (genanvendelse) af aluminium bruger aluminiumskrot som hovedinput. Hvis der tilføres ubearbejdet aluminium fra andre kilder, behandles det imidlertid som en prækursor. Hvis produktet fra denne proces indeholder mere end 5 % legeringselementer, beregnes produktets indlejrede emissioner endvidere, som om massen af legeringselementer var ubearbejdet aluminium fra primær smeltning.

For denne fremstillingslinje omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | CO2-emissioner fra ethvert brændsel, der anvendes til tørring og forvarmning af råmaterialer, i smelteovne, til forbehandling af skrot, såsom fjernelse af overtræk og oliefjernelse, og forbrænding af de relaterede rester, og brændsler, der kræves til støbning af barrer, billets eller plader |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra ethvert brændsel, der anvendes til tørring og forvarmning af råmaterialer, i smelteovne, til forbehandling af skrot, såsom fjernelse af overtræk og oliefjernelse, og forbrænding af de relaterede rester, og brændsler, der kræves til støbning af barrer, billets eller plader

| — | CO2-emissioner fra ethvert brændsel, der anvendes i tilknyttede aktiviteter, såsom behandling af afskumning og slaggegenvinding |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra ethvert brændsel, der anvendes i tilknyttede aktiviteter, såsom behandling af afskumning og slaggegenvinding

| — | CO2-emissioner fra enhver røggasrensning, fra soda eller kalksten, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

—

CO2-emissioner fra enhver røggasrensning, fra soda eller kalksten, hvis det er relevant.

Relevante prækursorer:

| — | ubearbejdet aluminium fra andre kilder, hvis det anvendes i processen. |
| --- | --- |

—

ubearbejdet aluminium fra andre kilder, hvis det anvendes i processen.

3.18.   Aluminiumsprodukter

3.18.1.   Særlige bestemmelser

Med forbehold af reglerne i afsnit A.4 i bilag III og dette bilags afsnit 3.17 kan fremstillingsprocessen for aluminiumsprodukter gælde i følgende tilfælde:

| — | Systemgrænser omfatter som én proces alle trin i et integreret aluminiumsværk fra fremstilling af ubearbejdet aluminium til halvfabrikata samt aluminiumsprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2. |
| --- | --- |

—

Systemgrænser omfatter som én proces alle trin i et integreret aluminiumsværk fra fremstilling af ubearbejdet aluminium til halvfabrikata samt aluminiumsprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2.

| — | Systemgrænser omfatter fremstillingen af aluminiumsprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2, fra halvfabrikata eller fra andre aluminiumsprodukter under de KN-koder, der er anført i afsnit 2, som enten modtages fra andre anlæg eller fremstilles på samme anlæg, men under en separat fremstillingsproces. |
| --- | --- |

—

Systemgrænser omfatter fremstillingen af aluminiumsprodukter under de KN-koder, der er anført i dette bilags afsnit 2, fra halvfabrikata eller fra andre aluminiumsprodukter under de KN-koder, der er anført i afsnit 2, som enten modtages fra andre anlæg eller fremstilles på samme anlæg, men under en separat fremstillingsproces.

Dobbelttælling eller huller i overvågningen af et anlægs fremstillingsprocesser undgås. Følgende produktionstrin er omfattet af fremstillingsprocessen for »aluminiumsprodukter«:

| — | alle produktionstrin til fremstilling af varer omfattet af KN-koderne i dette bilags afsnit 2 for den aggregerede varekategori »aluminiumsprodukter«, som ikke allerede er omfattet af særskilte fremstillingsprocesser for ubearbejdet aluminium som krævet i dette bilags afsnit 3.17, og som anvendes på anlægget |
| --- | --- |

—

alle produktionstrin til fremstilling af varer omfattet af KN-koderne i dette bilags afsnit 2 for den aggregerede varekategori »aluminiumsprodukter«, som ikke allerede er omfattet af særskilte fremstillingsprocesser for ubearbejdet aluminium som krævet i dette bilags afsnit 3.17, og som anvendes på anlægget

| — | alle produktionstrin anvendt på anlægget, begyndende med ubearbejdet aluminium, herunder, men ikke begrænset til: genopvarmning, gensmeltning, støbning, valsning, ekstrusion, smedning, belægning, galvanisering, trådtrækning, skæring, svejsning og efterbehandling. |
| --- | --- |

—

alle produktionstrin anvendt på anlægget, begyndende med ubearbejdet aluminium, herunder, men ikke begrænset til: genopvarmning, gensmeltning, støbning, valsning, ekstrusion, smedning, belægning, galvanisering, trådtrækning, skæring, svejsning og efterbehandling.

Hvis produktet indeholder mere end fem vægtprocent legeringselementer, beregnes produktets indlejrede emissioner, som om massen af legeringselementer var ubearbejdet aluminium fra primær smeltning.

For produkter, der indeholder mere end fem vægtprocent af andre materialer, f.eks. isoleringsmaterialer under KN-kode 7611 00 00, rapporteres kun aluminiumsmassen som massen af de producerede varer.

3.18.2.   Fremstillingslinje

For aluminiumsprodukter omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | alle CO2-emissioner fra brændselsforbrug i processer, der danner aluminiumprodukter, og fra røggasrensning. |
| --- | --- |

—

alle CO2-emissioner fra brændselsforbrug i processer, der danner aluminiumprodukter, og fra røggasrensning.

Relevante prækursorer:

| — | ubearbejdet aluminium, hvis det anvendes i fremstillingsprocessen (primært og sekundært aluminium behandles særskilt, hvis data er kendt) |
| --- | --- |

—

ubearbejdet aluminium, hvis det anvendes i fremstillingsprocessen (primært og sekundært aluminium behandles særskilt, hvis data er kendt)

| — | aluminiumsprodukter, hvis de anvendes i fremstillingsprocessen. |
| --- | --- |

—

aluminiumsprodukter, hvis de anvendes i fremstillingsprocessen.

3.19.   Elektricitet

3.19.1.   Særlige bestemmelser

For elektricitet overvåges og rapporteres kun direkte emissioner. Emissionsfaktoren for elektricitet fastlægges i overensstemmelse med afsnit D.2 i bilag III.

3.19.2.   Fremstillingslinjer

For elektricitet omfatter overvågning af direkte emissioner:

| — | eventuelle forbrændingsemissioner og procesemissioner fra røggasrensning. |
| --- | --- |

—

eventuelle forbrændingsemissioner og procesemissioner fra røggasrensning.

Relevante prækursorer: ingen.

---

(1)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1184 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 om fastlæggelse af en EU-metode med detaljerede regler for produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse (EUT L 157 af 20.6.2023, s. 11).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1009 af 5. juni 2019 om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af EU-gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2003/2003 (EUT L 170 af 25.6.2019, s. 1).

---

BILAG III

Regler for bestemmelse af data, herunder om emissioner på anlægsniveau, tilskrevne emissioner fra fremstillingsprocesser og varers indlejrede emissioner

A.   PRINCIPPER

A.1.   Den generelle metode

| 1. | Med henblik på at bestemme de indlejrede emissioner af varer opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 udføres følgende aktiviteter:






  a) | Fremstillingsprocesserne i relation til varer produceret i anlægget identificeres ved hjælp af de aggregerede varekategorier som defineret i afsnit 2 i bilag II samt de relevante fremstillingslinjer anført i afsnit 3 i bilag II under hensyntagen til reglerne for fastsættelse af systemgrænser for fremstillingsprocesser i overensstemmelse med dette bilags afsnit A.4. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Fremstillingsprocesserne i relation til varer produceret i anlægget identificeres ved hjælp af de aggregerede varekategorier som defineret i afsnit 2 i bilag II samt de relevante fremstillingslinjer anført i afsnit 3 i bilag II under hensyntagen til reglerne for fastsættelse af systemgrænser for fremstillingsprocesser i overensstemmelse med dette bilags afsnit A.4.

| b) | Hvad angår det anlæg, der fremstiller varerne, overvåges de direkte emissioner af de drivhusgasser, der er specificeret i bilag II for disse varer, i overensstemmelse med metoderne i dette bilags afsnit B. |
| --- | --- |

b)

Hvad angår det anlæg, der fremstiller varerne, overvåges de direkte emissioner af de drivhusgasser, der er specificeret i bilag II for disse varer, i overensstemmelse med metoderne i dette bilags afsnit B.

| c) | Hvis målelig varme importeres til, fremstilles i, forbruges i eller eksporteres fra anlægget, overvåges nettovarmestrømme og emissionerne forbundet med fremstillingen af denne varme i overensstemmelse med metoderne i dette bilags afsnit C. |
| --- | --- |

c)

Hvis målelig varme importeres til, fremstilles i, forbruges i eller eksporteres fra anlægget, overvåges nettovarmestrømme og emissionerne forbundet med fremstillingen af denne varme i overensstemmelse med metoderne i dette bilags afsnit C.

| d) | Med henblik på overvågning af indirekte emissioner, der er indlejret i de fremstillede varer, overvåges forbruget af elektricitet i de relevante fremstillingsprocesser i overensstemmelse med metoderne i dette bilags afsnit D.1. Hvis elektricitet produceres i anlægget eller af en kilde med en direkte teknisk forbindelse, overvåges emissionerne i forbindelse med denne elproduktion for at fastlægge emissionsfaktoren for den pågældende elektricitet. Hvis anlægget modtager elektricitet fra nettet, fastlægges emissionsfaktoren for denne elektricitet i henhold til dette bilags afsnit D.2.3. Eventuelle mængder elektricitet, der overføres mellem fremstillingsprocesser eller eksporteres fra anlægget, overvåges ligeledes. |
| --- | --- |

d)

Med henblik på overvågning af indirekte emissioner, der er indlejret i de fremstillede varer, overvåges forbruget af elektricitet i de relevante fremstillingsprocesser i overensstemmelse med metoderne i dette bilags afsnit D.1. Hvis elektricitet produceres i anlægget eller af en kilde med en direkte teknisk forbindelse, overvåges emissionerne i forbindelse med denne elproduktion for at fastlægge emissionsfaktoren for den pågældende elektricitet. Hvis anlægget modtager elektricitet fra nettet, fastlægges emissionsfaktoren for denne elektricitet i henhold til dette bilags afsnit D.2.3. Eventuelle mængder elektricitet, der overføres mellem fremstillingsprocesser eller eksporteres fra anlægget, overvåges ligeledes.

| e) | De direkte emissioner fra anlæggene med varmeproduktion og -forbrug, elproduktion og -forbrug og eventuelle relevante spildgasstrømme tilskrives de fremstillingsprocesser, der er forbundet med de fremstillede varer ved at anvende reglerne i dette bilags afsnit F. Disse tilskrevne emissioner bruges til at beregne de specifikke direkte og indirekte indlejrede emissioner fra de fremstillede varer i henhold til dette bilags afsnit F. |
| --- | --- |

e)

De direkte emissioner fra anlæggene med varmeproduktion og -forbrug, elproduktion og -forbrug og eventuelle relevante spildgasstrømme tilskrives de fremstillingsprocesser, der er forbundet med de fremstillede varer ved at anvende reglerne i dette bilags afsnit F. Disse tilskrevne emissioner bruges til at beregne de specifikke direkte og indirekte indlejrede emissioner fra de fremstillede varer i henhold til dette bilags afsnit F.

| f) | I tilfælde, hvor relevante prækursorer for varer fremstillet i anlæggene er fastlagt i afsnit 3 i bilag II, hvilket gør disse varer til »komplekse varer«, fastlægges de indlejrede emissioner fra den relevante prækursor i henhold til dette bilags afsnit E og føjes til de indlejrede emissioner af de fremstillede komplekse varer ved at anvende reglerne i dette bilags afsnit G. Hvis prækursorer i sig selv er komplekse varer, gentages denne proces rekursivt, indtil der ikke er flere prækursorer. |
| --- | --- |

f)

I tilfælde, hvor relevante prækursorer for varer fremstillet i anlæggene er fastlagt i afsnit 3 i bilag II, hvilket gør disse varer til »komplekse varer«, fastlægges de indlejrede emissioner fra den relevante prækursor i henhold til dette bilags afsnit E og føjes til de indlejrede emissioner af de fremstillede komplekse varer ved at anvende reglerne i dette bilags afsnit G. Hvis prækursorer i sig selv er komplekse varer, gentages denne proces rekursivt, indtil der ikke er flere prækursorer.

| 2. | Hvis en driftsleder ikke i tilstrækkelig grad kan fastlægge faktiske data for et eller flere datasæt ved at anvende metoderne i dette bilags afsnit A.3, og hvor ingen anden metode til at afhjælpe datahuller er tilgængelig, kan de standardværdier, der stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden, anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 3. I så fald tilføjes der en kort forklaring af årsagerne til, at der ikke anvendes faktiske data. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Overvågningen dækker en rapporteringsperiode, der sikrer, at ikke-repræsentative data på grund af korte tidsudsving i fremstillingsprocesserne og datamangler undgås i videst muligt omfang. Standardrapporteringsperioden er et kalenderår. Driftslederen har dog følgende alternative valgmuligheder:






  a) | Hvis anlægget har en overholdelsesforpligtelse i henhold til et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, kan dette systems rapporteringsperiode anvendes, hvis den dækker mindst tre måneder. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Hvis anlægget har en overholdelsesforpligtelse i henhold til et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, kan dette systems rapporteringsperiode anvendes, hvis den dækker mindst tre måneder.

| b) | Driftslederens regnskabsår, forudsat at en sådan periode sikrer højere datakvalitet end brugen af kalenderåret. |
| --- | --- |

b)

Driftslederens regnskabsår, forudsat at en sådan periode sikrer højere datakvalitet end brugen af kalenderåret.

De indlejrede emissioner af varer beregnes som gennemsnit af den valgte rapporteringsperiode.

| 4. | Med hensyn til emissioner, der forekommer uden for anlægsgrænserne, som er relevante for beregning af indlejrede emissioner, anvendes data for den senest tilgængelige rapporteringsperiode som indhentet fra leverandøren af inputtet (f.eks. el, varme og prækursor). Emissioner, der forekommer uden for anlæggets grænser omfatter:






  a) | indirekte emissioner, hvor elektricitet modtages fra nettet |
| --- | --- | --- |

4.

a)

indirekte emissioner, hvor elektricitet modtages fra nettet

| b) | emissioner fra elektricitet og varme importeret fra andre anlæg |
| --- | --- |

b)

emissioner fra elektricitet og varme importeret fra andre anlæg

| c) | indlejrede direkte og indirekte emissioner af prækursorer modtaget fra andre installationer. |
| --- | --- |

c)

indlejrede direkte og indirekte emissioner af prækursorer modtaget fra andre installationer.

| 5. | Emissionsdata for en hel rapporteringsperiode udtrykkes i ton CO2e afrundet til hele ton.
  Alle parametre, der anvendes til at beregne emissionerne, afrundes således, at de omfatter alle betydelige cifre med henblik på beregning og rapportering af emissioner.
  Specifikke direkte og indirekte indlejrede emissioner udtrykkes i ton CO2e pr. ton gods, afrundet til at omfatte alle betydelige cifre, med højst fem cifre efter kommaet. |
| --- | --- |

5.

Alle parametre, der anvendes til at beregne emissionerne, afrundes således, at de omfatter alle betydelige cifre med henblik på beregning og rapportering af emissioner.

Specifikke direkte og indirekte indlejrede emissioner udtrykkes i ton CO2e pr. ton gods, afrundet til at omfatte alle betydelige cifre, med højst fem cifre efter kommaet.

A.2.   Overvågningsprincipper

For overvågning af faktiske data på anlægsniveau og for datasæt, der er nødvendige for at tilskrive emissioner til varer, gælder følgende principper:

| 1. | Fuldstændighed: Overvågningsmetoden omfatter alle parametre, der er nødvendige for at fastlægge de indlejrede emissioner fra de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 i overensstemmelse med de metoder og formler, der er indeholdt i dette bilag.






  a) | Direkte emissioner på anlægsniveau omfatter forbrændings- og procesemissioner. |
| --- | --- | --- |

1.

Fuldstændighed: Overvågningsmetoden omfatter alle parametre, der er nødvendige for at fastlægge de indlejrede emissioner fra de varer, der er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956 i overensstemmelse med de metoder og formler, der er indeholdt i dette bilag.

a)

Direkte emissioner på anlægsniveau omfatter forbrændings- og procesemissioner.

| b) | Direkte indlejrede emissioner omfatter de tilskrevne emissioner fra den relevante fremstillingsproces i overensstemmelse med dette bilags afsnit F, baseret på direkte emissioner ved anlægget, emissioner relateret til relevante varmestrømme og til materialestrømme mellem processystemgrænser, herunder spildgasser, hvis det er relevant. Direkte indlejrede emissioner omfatter endvidere de direkte indlejrede emissioner fra relevante prækursorer. |
| --- | --- |

b)

Direkte indlejrede emissioner omfatter de tilskrevne emissioner fra den relevante fremstillingsproces i overensstemmelse med dette bilags afsnit F, baseret på direkte emissioner ved anlægget, emissioner relateret til relevante varmestrømme og til materialestrømme mellem processystemgrænser, herunder spildgasser, hvis det er relevant. Direkte indlejrede emissioner omfatter endvidere de direkte indlejrede emissioner fra relevante prækursorer.

| c) | Indirekte emissioner på anlægsniveau omfatter emissioner relateret til elforbruget i anlægget. |
| --- | --- |

c)

Indirekte emissioner på anlægsniveau omfatter emissioner relateret til elforbruget i anlægget.

| d) | Indirekte indlejrede emissioner omfatter de indirekte emissioner fra de varer, der fremstilles i anlægget, og de indirekte indlejrede emissioner fra relevante prækursorer. |
| --- | --- |

d)

Indirekte indlejrede emissioner omfatter de indirekte emissioner fra de varer, der fremstilles i anlægget, og de indirekte indlejrede emissioner fra relevante prækursorer.

| e) | For hver parameter vælges der en passende metode i overensstemmelse med dette bilags afsnit A.3, idet det sikres, at der hverken opstår dobbelttælling eller datahuller. |
| --- | --- |

e)

For hver parameter vælges der en passende metode i overensstemmelse med dette bilags afsnit A.3, idet det sikres, at der hverken opstår dobbelttælling eller datahuller.

| 2. | Konsistens og sammenlignelighed: Overvågningen og rapporteringen skal være ensartet og sammenlignelig over tid. Med henblik herpå fastlægges de udvalgte metoder i en skriftlig dokumentation for overvågningsmetoden, således at metoderne anvendes konsekvent. Metoden må kun ændres, hvis det er objektivt begrundet. Relevante årsager omfatter:






  a) | ændringer i anlæggets konfiguration i den anvendte teknologi, i inputmaterialer og brændsler eller i de fremstillede varer |
| --- | --- | --- |

2.

Konsistens og sammenlignelighed: Overvågningen og rapporteringen skal være ensartet og sammenlignelig over tid. Med henblik herpå fastlægges de udvalgte metoder i en skriftlig dokumentation for overvågningsmetoden, således at metoderne anvendes konsekvent. Metoden må kun ændres, hvis det er objektivt begrundet. Relevante årsager omfatter:

a)

ændringer i anlæggets konfiguration i den anvendte teknologi, i inputmaterialer og brændsler eller i de fremstillede varer

| b) | nye datakilder eller overvågningsmetoder skal indføres på grund af ændringer af handelspartnere, der er ansvarlige for data anvendt i overvågningsmetoden |
| --- | --- |

b)

nye datakilder eller overvågningsmetoder skal indføres på grund af ændringer af handelspartnere, der er ansvarlige for data anvendt i overvågningsmetoden

| c) | nøjagtigheden af data kan forbedres, datastrømme kan forenkles eller kontrolsystemet kan forbedres. |
| --- | --- |

c)

nøjagtigheden af data kan forbedres, datastrømme kan forenkles eller kontrolsystemet kan forbedres.

| 3. | Gennemsigtighed: Overvågningsdata indhentes, registreres, kompileres, analyseres og dokumenteres, herunder antagelser, referencer, aktivitetsdata, emissionsfaktorer, beregningsfaktorer, data om indlejrede emissioner fra købte prækursorer, målelig varme og elektricitet, standardværdier for indlejrede emissioner, oplysninger om en kulstofpris, der skal betales, og eventuelle andre relevante data med henblik på dette bilag, på en gennemsigtig måde, der muliggør gengivelse af emissionsdata, herunder af uafhængige tredjeparter såsom akkrediterede verifikatorer. Dokumentationen omfatter en fortegnelse over alle ændringer af metoden.
  Fuldstændige og gennemsigtige registre opbevares af anlægget over alle data, der er relevante for at bestemme de fremstillede varers indlejrede emissioner, herunder nødvendige støttedokumenter, i mindst fire år efter rapporteringsperioden. Disse registre kan videregives til en indberettende klarerer. |
| --- | --- |

3.

Gennemsigtighed: Overvågningsdata indhentes, registreres, kompileres, analyseres og dokumenteres, herunder antagelser, referencer, aktivitetsdata, emissionsfaktorer, beregningsfaktorer, data om indlejrede emissioner fra købte prækursorer, målelig varme og elektricitet, standardværdier for indlejrede emissioner, oplysninger om en kulstofpris, der skal betales, og eventuelle andre relevante data med henblik på dette bilag, på en gennemsigtig måde, der muliggør gengivelse af emissionsdata, herunder af uafhængige tredjeparter såsom akkrediterede verifikatorer. Dokumentationen omfatter en fortegnelse over alle ændringer af metoden.

Fuldstændige og gennemsigtige registre opbevares af anlægget over alle data, der er relevante for at bestemme de fremstillede varers indlejrede emissioner, herunder nødvendige støttedokumenter, i mindst fire år efter rapporteringsperioden. Disse registre kan videregives til en indberettende klarerer.

| 4. | Nøjagtighed: Den valgte overvågningsmetode sikrer, at bestemmelsen af emissioner hverken er systematisk eller bevidst unøjagtig. Enhver kilde til unøjagtigheder identificeres og reduceres så vidt muligt. Der udvises behørig omhu for at sikre, at beregningerne og målingerne af emissionerne bliver så nøjagtige som muligt.
  Hvis der er opstået datahuller, eller de forventes at være uundgåelige, består erstatningsdata af konservative skøn. Yderligere tilfælde, hvor emissionsdata baseres på konservative skøn omfatter:






  a) | Carbonmonoxid (CO), der udledes i atmosfæren, beregnes som den molære ækvivalente mængde CO2. |
| --- | --- | --- |

4.

Nøjagtighed: Den valgte overvågningsmetode sikrer, at bestemmelsen af emissioner hverken er systematisk eller bevidst unøjagtig. Enhver kilde til unøjagtigheder identificeres og reduceres så vidt muligt. Der udvises behørig omhu for at sikre, at beregningerne og målingerne af emissionerne bliver så nøjagtige som muligt.

Hvis der er opstået datahuller, eller de forventes at være uundgåelige, består erstatningsdata af konservative skøn. Yderligere tilfælde, hvor emissionsdata baseres på konservative skøn omfatter:

a)

Carbonmonoxid (CO), der udledes i atmosfæren, beregnes som den molære ækvivalente mængde CO2.

| b) | Hvad angår biomasseemissioner i massebalancer og overført CO2, hvor det ikke er muligt at bestemme biomasseindholdet i materialer eller brændsler, anses emissionerne for at være fra fossilt kulstof. |
| --- | --- |

b)

Hvad angår biomasseemissioner i massebalancer og overført CO2, hvor det ikke er muligt at bestemme biomasseindholdet i materialer eller brændsler, anses emissionerne for at være fra fossilt kulstof.

| 5. | Metodens integritet: Den valgte metode muliggør, at det med en rimelig garanti er muligt at fastslå integriteten af de emissionsdata, som skal rapporteres. Emissionerne bestemmes ved hjælp af de hensigtsmæssige overvågningsmetoder, der anføres i dette bilag. Rapporterede emissionsdata må ikke indeholde væsentlige ukorrekte angivelser eller have skævheder i udvælgelsen eller præsentationen af oplysningerne og giver et troværdigt og velafvejet billede af de indlejrede emissioner fra de varer, som anlægget fremstiller. |
| --- | --- |

5.

Metodens integritet: Den valgte metode muliggør, at det med en rimelig garanti er muligt at fastslå integriteten af de emissionsdata, som skal rapporteres. Emissionerne bestemmes ved hjælp af de hensigtsmæssige overvågningsmetoder, der anføres i dette bilag. Rapporterede emissionsdata må ikke indeholde væsentlige ukorrekte angivelser eller have skævheder i udvælgelsen eller præsentationen af oplysningerne og giver et troværdigt og velafvejet billede af de indlejrede emissioner fra de varer, som anlægget fremstiller.

| 6. | Der kan anvendes valgfrie foranstaltninger til at øge kvaliteten af de data, der indberettes, især datastrømmen og kontrolaktiviteterne i overensstemmelse med dette bilags afsnit H. |
| --- | --- |

6.

Der kan anvendes valgfrie foranstaltninger til at øge kvaliteten af de data, der indberettes, især datastrømmen og kontrolaktiviteterne i overensstemmelse med dette bilags afsnit H.

| 7. | Omkostningseffektivitet: Ved valget af overvågningsmetoder skal de forbedringer, der opnås gennem øget nøjagtighed, afvejes i forhold til de ekstra omkostninger. Ved overvågning og rapportering af emissioner stræbes der således efter den højest mulige detaljeringsgrad, medmindre dette er teknisk umuligt eller medfører urimelige omkostninger. |
| --- | --- |

7.

Omkostningseffektivitet: Ved valget af overvågningsmetoder skal de forbedringer, der opnås gennem øget nøjagtighed, afvejes i forhold til de ekstra omkostninger. Ved overvågning og rapportering af emissioner stræbes der således efter den højest mulige detaljeringsgrad, medmindre dette er teknisk umuligt eller medfører urimelige omkostninger.

| 8. | Løbende forbedringer: Det kontrolleres regelmæssigt, om overvågningsmetoderne kan forbedres. Hvis der udføres verifikation af emissionsdata, overvejes det at gennemføre eventuelle anbefalinger til forbedringer, der indgår i verifikationsrapporterne, inden for en rimelig tidsramme, medmindre forbedringen vil medføre urimelige omkostninger eller ikke er teknisk mulig. |
| --- | --- |

8.

Løbende forbedringer: Det kontrolleres regelmæssigt, om overvågningsmetoderne kan forbedres. Hvis der udføres verifikation af emissionsdata, overvejes det at gennemføre eventuelle anbefalinger til forbedringer, der indgår i verifikationsrapporterne, inden for en rimelig tidsramme, medmindre forbedringen vil medføre urimelige omkostninger eller ikke er teknisk mulig.

A.3.   Metoder, der repræsenterer den bedst tilgængelige datakilde

| 1. | Til bestemmelse af varers indlejrede emissioner og for underliggende datasæt, såsom emissioner relateret til individuelle kildestrømme eller emissionskilder og mængder af målelig varme, er det overordnede princip altid at vælge den bedst tilgængelige datakilde. Med henblik herpå finder følgende vejledende principper anvendelse:






  a) | Overvågningsmetoder beskrevet i dette bilag foretrækkes. Hvis der for et specifikt datasæt ikke er nogen overvågningsmetode beskrevet i dette bilag, eller det vil medføre urimelige omkostninger eller ikke er teknisk muligt, kan overvågningsmetoder fra et andet kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 2, hvis de omfatter det krævede datasæt. Hvis sådanne metoder ikke er tilgængelige, ikke er teknisk mulige eller vil medføre urimelige omkostninger, kan indirekte metoder til bestemmelse af datasættet i overensstemmelse med punkt 2 anvendes. Hvis sådanne metoder ikke er tilgængelige, er teknisk umulige eller vil medføre urimelige omkostninger, kan standardværdier, der stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden, anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 3. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Overvågningsmetoder beskrevet i dette bilag foretrækkes. Hvis der for et specifikt datasæt ikke er nogen overvågningsmetode beskrevet i dette bilag, eller det vil medføre urimelige omkostninger eller ikke er teknisk muligt, kan overvågningsmetoder fra et andet kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 2, hvis de omfatter det krævede datasæt. Hvis sådanne metoder ikke er tilgængelige, ikke er teknisk mulige eller vil medføre urimelige omkostninger, kan indirekte metoder til bestemmelse af datasættet i overensstemmelse med punkt 2 anvendes. Hvis sådanne metoder ikke er tilgængelige, er teknisk umulige eller vil medføre urimelige omkostninger, kan standardværdier, der stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden, anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 3.

| b) | For direkte eller indirekte bestemmelsesmetoder anses en metode for at være egnet, hvis det er sikret, at målinger, analyser, prøveudtagning, kalibreringer og valideringer til bestemmelse af det specifikke datasæt udføres ved hjælp af metoder, der er defineret i relevante EN- eller ISO-standarder. Hvor sådanne standarder ikke er tilgængelige, kan nationale standarder anvendes. Såfremt der ikke findes relevante offentliggjorte standarder, anvendes relevante udkast til standarder, industriens retningslinjer for bedste praksis eller andre videnskabeligt beviste metoder for at begrænse risikoen for tendentiøs prøvetagning og måling. |
| --- | --- |

b)

For direkte eller indirekte bestemmelsesmetoder anses en metode for at være egnet, hvis det er sikret, at målinger, analyser, prøveudtagning, kalibreringer og valideringer til bestemmelse af det specifikke datasæt udføres ved hjælp af metoder, der er defineret i relevante EN- eller ISO-standarder. Hvor sådanne standarder ikke er tilgængelige, kan nationale standarder anvendes. Såfremt der ikke findes relevante offentliggjorte standarder, anvendes relevante udkast til standarder, industriens retningslinjer for bedste praksis eller andre videnskabeligt beviste metoder for at begrænse risikoen for tendentiøs prøvetagning og måling.

| c) | Med hensyn til en metode nævnt i litra a) foretrækkes måleinstrumenter eller laboratorieanalyser under driftslederens kontrol frem for måleinstrumenter eller analyser under en anden juridisk enheds kontrol, såsom leverandøren af brændsel eller materialer eller handelspartnere vedrørende fremstillede varer. |
| --- | --- |

c)

Med hensyn til en metode nævnt i litra a) foretrækkes måleinstrumenter eller laboratorieanalyser under driftslederens kontrol frem for måleinstrumenter eller analyser under en anden juridisk enheds kontrol, såsom leverandøren af brændsel eller materialer eller handelspartnere vedrørende fremstillede varer.

| d) | Måleinstrumenter vælges således, at de udviser den laveste usikkerhed i brug uden at påføre urimelige omkostninger. Instrumenter under lovlig metrologisk kontrol foretrækkes, undtagen hvor andre instrumenter med væsentlig mindre usikkerhed i brug er tilgængelige. Instrumenter må kun bruges i miljøer, der er passende i henhold til deres brugsspecifikationer. |
| --- | --- |

d)

Måleinstrumenter vælges således, at de udviser den laveste usikkerhed i brug uden at påføre urimelige omkostninger. Instrumenter under lovlig metrologisk kontrol foretrækkes, undtagen hvor andre instrumenter med væsentlig mindre usikkerhed i brug er tilgængelige. Instrumenter må kun bruges i miljøer, der er passende i henhold til deres brugsspecifikationer.

| e) | Hvis der anvendes laboratorieanalyser, eller hvor laboratorier udfører prøvebehandling, kalibreringer, metodevalideringer eller aktiviteter i forbindelse med kontinuerlige emissionsmålinger, finder kravene i dette bilags afsnit B.5.4.3 anvendelse. |
| --- | --- |

e)

Hvis der anvendes laboratorieanalyser, eller hvor laboratorier udfører prøvebehandling, kalibreringer, metodevalideringer eller aktiviteter i forbindelse med kontinuerlige emissionsmålinger, finder kravene i dette bilags afsnit B.5.4.3 anvendelse.

| 2. | Indirekte bestemmelsesmetoder: Hvis der ikke foreligger en direkte bestemmelsesmetode for et krævet datasæt, navnlig i tilfælde, hvor den målelige nettovarme, der indgår i forskellige fremstillingsprocesser, skal bestemmes, kan der anvendes en indirekte bestemmelsesmetode såsom:






  a) | beregning baseret på en kendt kemisk eller fysisk proces under anvendelse af passende godkendte litteraturværdier for kemiske og fysiske egenskaber, passende støkiometriske faktorer og termodynamiske egenskaber, f.eks. reaktionsenthalpier, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- | --- |

2.

a)

beregning baseret på en kendt kemisk eller fysisk proces under anvendelse af passende godkendte litteraturværdier for kemiske og fysiske egenskaber, passende støkiometriske faktorer og termodynamiske egenskaber, f.eks. reaktionsenthalpier, alt efter hvad der er relevant

| b) | beregning baseret på anlæggets konstruktionsdata såsom tekniske enheders energieffektivitet eller beregnet energiforbrug pr. produceret enhed |
| --- | --- |

b)

beregning baseret på anlæggets konstruktionsdata såsom tekniske enheders energieffektivitet eller beregnet energiforbrug pr. produceret enhed

| c) | korrelationer baseret på empiriske undersøgelser til bestemmelse af skønnede værdier for de krævede datasæt fra ikkekalibreret udstyr eller data dokumenteret i protokoller. Det sikres med henblik herpå, at korrelationen opfylder kravene med hensyn til god teknisk praksis, og at den kun anvendes til at bestemme værdier, der ligger inden for det område, som den er fastsat for. Validiteten af disse korrelationer evalueres mindst en gang om året. |
| --- | --- |

c)

korrelationer baseret på empiriske undersøgelser til bestemmelse af skønnede værdier for de krævede datasæt fra ikkekalibreret udstyr eller data dokumenteret i protokoller. Det sikres med henblik herpå, at korrelationen opfylder kravene med hensyn til god teknisk praksis, og at den kun anvendes til at bestemme værdier, der ligger inden for det område, som den er fastsat for. Validiteten af disse korrelationer evalueres mindst en gang om året.

| 3. | For at bestemme de bedst tilgængelige datakilder vælges den datakilde, der er højest rangerende under punkt 1 og allerede tilgængelig på anlægget. Når det er teknisk muligt at anvende en højere rangerende datakilde, uden at der pådrages urimelige omkostninger, anvendes en sådan bedre datakilde uden unødig forsinkelse. Hvis forskellige datakilder er tilgængelige for det samme datasæt på samme niveau i rangordningen i punkt 1, vælges den datakilde, der sikrer den klareste strøm af data med den laveste iboende risiko og kontrolrisiko vedrørende ukorrekte angivelser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De datakilder, der er valgt under punkt 3, anvendes til bestemmelse og rapportering af indlejrede emissioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I det omfang det er muligt uden at påføre urimelige omkostninger, identificeres der med henblik på kontrolsystemet i overensstemmelse med dette bilags afsnit H yderligere datakilder eller metoder til bestemmelse af datasæt for at muliggøre bekræftelse af datakilder i henhold til punkt 3. Eventuelle udvalgte datakilder fastlægges i dokumentationen for overvågningsmetoden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Anbefalede forbedringer: Det kontrolleres regelmæssigt, og mindst én gang om året, om nye datakilder er blevet tilgængelige, med henblik på at forbedre overvågningsmetoderne. I tilfælde af at sådanne nye datakilder anses for at være mere nøjagtige i overensstemmelse med rangeringen i punkt 1, fastsættes de i dokumentationen for overvågningsmetoden og anvendes fra den tidligst mulige dato. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Teknisk gennemførlighed: Hvis det gøres gældende, at anvendelse af en specifik bestemmelsesmetode ikke er teknisk mulig, anføres en begrundelse herfor i dokumentationen for overvågningsmetoden. Den revurderes under den regelmæssige kontrol i overensstemmelse med punkt 6. Denne begrundelse baseres på, om anlægget har tekniske ressourcer, der er i stand til at imødekomme en foreslået datakildes eller overvågningsmetodes behov, som kan gennemføres inden for den nødvendige tid i henhold til dette bilag. Disse tekniske ressourcer omfatter tilgængeligheden af de påkrævede teknikker og den nødvendige teknologi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Urimelige omkostninger: Hvis det gøres gældende, at anvendelse af en specifik bestemmelsesmetode for et datasæt medfører urimelige omkostninger, anføres en begrundelse herfor i dokumentationen for overvågningsmetoden. Den revurderes under den regelmæssige kontrol i overensstemmelse med punkt 6. Omkostningernes urimelige karakter bestemmes som følger.
  Omkostningerne for bestemmelse af et specifikt datasæt anses for urimelige, hvis driftslederens skønnede omkostninger overstiger fordelene ved en specifik bestemmelsesmetode. Til dette formål beregnes fordelene ved at gange en forbedringsfaktor med en referencepris på 20 EUR pr. ton CO2e, og omkostningerne omfatter en passende afskrivningsperiode, som baseres på udstyrets økonomiske levetid, hvor det er relevant.
  Forbedringsfaktoren er:






  a) | forbedringen af estimeret usikkerhed i en måling, udtrykt i procent, ganget med de estimerede relaterede emissioner i løbet af rapporteringsperioden. Ved relaterede emissioner forstås:






  1) | de direkte emissioner forårsaget af den pågældende kildestrøm eller emissionskilde |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Omkostningerne for bestemmelse af et specifikt datasæt anses for urimelige, hvis driftslederens skønnede omkostninger overstiger fordelene ved en specifik bestemmelsesmetode. Til dette formål beregnes fordelene ved at gange en forbedringsfaktor med en referencepris på 20 EUR pr. ton CO2e, og omkostningerne omfatter en passende afskrivningsperiode, som baseres på udstyrets økonomiske levetid, hvor det er relevant.

Forbedringsfaktoren er:

a)

forbedringen af estimeret usikkerhed i en måling, udtrykt i procent, ganget med de estimerede relaterede emissioner i løbet af rapporteringsperioden. Ved relaterede emissioner forstås:

1)

de direkte emissioner forårsaget af den pågældende kildestrøm eller emissionskilde

| 2) | emissioner, der tilskrives en mængde målelig varme |
| --- | --- |

2)

emissioner, der tilskrives en mængde målelig varme

| 3) | de indirekte emissioner relateret til den pågældende mængde elektricitet |
| --- | --- |

3)

de indirekte emissioner relateret til den pågældende mængde elektricitet

| 4) | indlejrede emissioner fra et produceret materiale eller af en forbrugt prækursor |
| --- | --- |

4)

indlejrede emissioner fra et produceret materiale eller af en forbrugt prækursor

| b) | 1 % af de relaterede emissioner, hvor der ikke er tale om en forbedring af måleusikkerheden. |
| --- | --- |

b)

1 % af de relaterede emissioner, hvor der ikke er tale om en forbedring af måleusikkerheden.

Foranstaltninger i forbindelse med forbedringen af et anlægs overvågningsmetode anses ikke for at medføre urimelige omkostninger op til et samlet beløb på 2 000 EUR pr. år.

A.4.   Opdeling af anlæggene i fremstillingsprocesser

Anlæg opdeles i fremstillingsprocesser med systemgrænser, som sikrer, at relevante input, output og emissioner kan overvåges i overensstemmelse med dette bilags afsnit B-E, og direkte og indirekte emissioner kan tilskrives varegrupper fastsat i afsnit 2 i bilag II ved at anvende reglerne i dette bilags afsnit F.

Anlæg opdeles i fremstillingsprocesser som følger:

| a) | En enkelt fremstillingsproces fastlægges for hver af de aggregerede varekategorier defineret i afsnit 2 i bilag II, som er relevante for anlægget. |
| --- | --- |

a)

En enkelt fremstillingsproces fastlægges for hver af de aggregerede varekategorier defineret i afsnit 2 i bilag II, som er relevante for anlægget.

| b) | Uanset litra a) fastlægges der separate fremstillingsprocesser for hver fremstillingslinje, hvis der anvendes forskellige fremstillingslinjer i overensstemmelse med afsnit 3 i bilag II i samme anlæg for samme aggregerede varekategori, eller hvis driftslederen frivilligt vælger forskellige varer eller varegrupper til særskilt overvågning. En mere opdelt definition af fremstillingsprocesser kan også anvendes, hvis den er i overensstemmelse med et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, der gælder på anlægget. |
| --- | --- |

b)

Uanset litra a) fastlægges der separate fremstillingsprocesser for hver fremstillingslinje, hvis der anvendes forskellige fremstillingslinjer i overensstemmelse med afsnit 3 i bilag II i samme anlæg for samme aggregerede varekategori, eller hvis driftslederen frivilligt vælger forskellige varer eller varegrupper til særskilt overvågning. En mere opdelt definition af fremstillingsprocesser kan også anvendes, hvis den er i overensstemmelse med et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, der gælder på anlægget.

| c) | Uanset litra a) kan fremstillingen af prækursorer og komplekse varer være omfattet af en fælles fremstillingsproces, hvis mindst en del af de prækursorer, der er relevante for komplekse varer, fremstilles i samme anlæg som de komplekse varer, og hvis de respektive prækursorer ikke overføres fra anlægget til salg eller brug i andre anlæg. Særskilt beregning af indlejrede emissioner af prækursorerne udelades i så fald. |
| --- | --- |

c)

Uanset litra a) kan fremstillingen af prækursorer og komplekse varer være omfattet af en fælles fremstillingsproces, hvis mindst en del af de prækursorer, der er relevante for komplekse varer, fremstilles i samme anlæg som de komplekse varer, og hvis de respektive prækursorer ikke overføres fra anlægget til salg eller brug i andre anlæg. Særskilt beregning af indlejrede emissioner af prækursorerne udelades i så fald.

| d) | Følgende sektorbestemte undtagelser fra litra a) kan anvendes:






  1) | Hvis to eller flere varer fra de aggregerede varekategorier sintret malm, råjern, FeMn, FeCr, FeNi, DRI, råstål eller jern- eller stålprodukter fremstilles i samme anlæg, kan de indlejrede emissioner overvåges og rapporteres ved at fastlægge en fælles fremstillingsproces for alle disse varer. |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende sektorbestemte undtagelser fra litra a) kan anvendes:

1)

Hvis to eller flere varer fra de aggregerede varekategorier sintret malm, råjern, FeMn, FeCr, FeNi, DRI, råstål eller jern- eller stålprodukter fremstilles i samme anlæg, kan de indlejrede emissioner overvåges og rapporteres ved at fastlægge en fælles fremstillingsproces for alle disse varer.

| 2) | Hvis to eller flere varer fra grupperne ubearbejdet aluminium eller aluminiumsprodukter fremstilles i samme anlæg, kan de indlejrede emissioner overvåges og rapporteres ved at fastlægge en fælles fremstillingsproces for alle disse varer. |
| --- | --- |

2)

Hvis to eller flere varer fra grupperne ubearbejdet aluminium eller aluminiumsprodukter fremstilles i samme anlæg, kan de indlejrede emissioner overvåges og rapporteres ved at fastlægge en fælles fremstillingsproces for alle disse varer.

| 3) | For fremstilling af blandede gødningsstoffer kan overvågningen og rapporteringen for den respektive fremstillingsproces forenkles ved at fastlægge en ensartet værdi af indlejrede emissioner pr. ton nitrogen indeholdt i de blandede gødningsstoffer, uanset den kemiske form af nitrogen (ammonium, nitrat eller urinstof). |
| --- | --- |

3)

For fremstilling af blandede gødningsstoffer kan overvågningen og rapporteringen for den respektive fremstillingsproces forenkles ved at fastlægge en ensartet værdi af indlejrede emissioner pr. ton nitrogen indeholdt i de blandede gødningsstoffer, uanset den kemiske form af nitrogen (ammonium, nitrat eller urinstof).

| e) | Hvis en del af anlægget fremstiller varer, der ikke er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, anbefales det at overvåge denne del som én yderligere fremstillingsproces med det formål at bekræfte fuldstændigheden af anlæggets samlede emissionsdata. |
| --- | --- |

e)

Hvis en del af anlægget fremstiller varer, der ikke er opført i bilag I til forordning (EU) 2023/956, anbefales det at overvåge denne del som én yderligere fremstillingsproces med det formål at bekræfte fuldstændigheden af anlæggets samlede emissionsdata.

B.   OVERVÅGNING AF DIREKTE EMISSIONER PÅ ANLÆGSNIVEAU

B.1.   Fuldstændighed af kildestrømme og emissionskilder

Driftslederen har et klart kendskab til grænserne for anlægget og dets fremstillingsprocesser, og disse oplysninger er fastlagt i dokumentationen for overvågningsmetoden under hensyntagen til de sektorspecifikke krav, der er fastsat i afsnit 2 i bilag II samt dette bilags afsnit B.9. Følgende principper finder anvendelse:

| 1. | Som minimum omfattes alle relevante drivhusgasemissionskilder og kildestrømme, der direkte eller indirekte er forbundet med fremstillingen af varer opført i afsnit 2 i bilag II. |
| --- | --- |

1.

Som minimum omfattes alle relevante drivhusgasemissionskilder og kildestrømme, der direkte eller indirekte er forbundet med fremstillingen af varer opført i afsnit 2 i bilag II.

| 2. | Det er en anbefalet forbedring at omfatte alle det samlede anlægs emissionskilder og kildestrømme for at udføre sandsynlighedskontrol og kontrollere anlæggets energi- og emissionseffektivitet som helhed. |
| --- | --- |

2.

Det er en anbefalet forbedring at omfatte alle det samlede anlægs emissionskilder og kildestrømme for at udføre sandsynlighedskontrol og kontrollere anlæggets energi- og emissionseffektivitet som helhed.

| 3. | Alle emissioner fra regulær drift inkluderes samt fra unormale hændelser, herunder opstart, nedlukning og nødsituationer, i løbet af rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

3.

Alle emissioner fra regulær drift inkluderes samt fra unormale hændelser, herunder opstart, nedlukning og nødsituationer, i løbet af rapporteringsperioden.

| 4. | Emissioner fra mobile maskiner til transportformål er ikke omfattet. |
| --- | --- |

4.

Emissioner fra mobile maskiner til transportformål er ikke omfattet.

B.2.   Valg af overvågningsmetode

Den gældende metode er enten:

| 1. | den beregningsbaserede metode, som består i at bestemme emissioner fra kildestrømme på baggrund af aktivitetsdata opnået ved hjælp af målesystemer og yderligere parametre fra laboratorieanalyser eller standardværdier. Den beregningsbaserede metode kan gennemføres efter standardmetoden eller massebalancemetoden. |
| --- | --- |

1.

den beregningsbaserede metode, som består i at bestemme emissioner fra kildestrømme på baggrund af aktivitetsdata opnået ved hjælp af målesystemer og yderligere parametre fra laboratorieanalyser eller standardværdier. Den beregningsbaserede metode kan gennemføres efter standardmetoden eller massebalancemetoden.

| 2. | den målebaserede metode, som består i at bestemme emissioner fra emissionskilder ved hjælp af kontinuerlig måling af koncentrationen af den relevante drivhusgas i røggassen og af røggasstrømmen. |
| --- | --- |

2.

den målebaserede metode, som består i at bestemme emissioner fra emissionskilder ved hjælp af kontinuerlig måling af koncentrationen af den relevante drivhusgas i røggassen og af røggasstrømmen.

Som en undtagelse kan andre metoder anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 2 og 3, og artikel 5.

Den overvågningsmetode, der giver de mest nøjagtige og pålidelige resultater, vælges, undtagen hvor sektorspecifikke krav i overensstemmelse med afsnit B.9 kræver en bestemt metode. Den anvendte overvågningsmetode kan være en kombination af metoder, således at forskellige dele af anlæggets emissioner overvåges af en af de gældende metoder.

Dokumentationen for overvågningsmetoden identificerer klart:

| a) | for hvilken kildestrøm den beregningsbaserede standardmetode eller massebalancemetoden anvendes, herunder den detaljerede beskrivelse af bestemmelsen af hver relevant parameter angivet i dette bilags afsnit B.3.4 |
| --- | --- |

a)

for hvilken kildestrøm den beregningsbaserede standardmetode eller massebalancemetoden anvendes, herunder den detaljerede beskrivelse af bestemmelsen af hver relevant parameter angivet i dette bilags afsnit B.3.4

| b) | for hvilken emissionskilde en målebaseret metode anvendes, herunder beskrivelsen af alle relevante elementer i dette bilags afsnit B.6 |
| --- | --- |

b)

for hvilken emissionskilde en målebaseret metode anvendes, herunder beskrivelsen af alle relevante elementer i dette bilags afsnit B.6

| c) | ved hjælp af et passende diagram og procesbeskrivelse af anlægget, dokumentation for, at der hverken er dobbelttælling eller datahuller i anlæggets emissioner. |
| --- | --- |

c)

ved hjælp af et passende diagram og procesbeskrivelse af anlægget, dokumentation for, at der hverken er dobbelttælling eller datahuller i anlæggets emissioner.

Anlæggets emissioner bestemmes af

Formula
  (Ligning 4)

hvor:

| EmInst | er anlæggets (direkte) emissioner udtrykt i ton CO2e |
| --- | --- |
| Emcalc,i | er emissioner fra kildestrøm i bestemt ved hjælp af en beregningsbaseret metode udtrykt i ton CO2e |
| Emmeas,j | er emissioner fra emissionskilde j bestemt ved hjælp af en målingsbaseret metode udtrykt i ton CO2e og |
| Emother,k | er emissioner bestemt ved en anden metode, indeks k udtrykt i ton CO2e. |

EmInst

er anlæggets (direkte) emissioner udtrykt i ton CO2e

Emcalc,i

er emissioner fra kildestrøm i bestemt ved hjælp af en beregningsbaseret metode udtrykt i ton CO2e

Emmeas,j

er emissioner fra emissionskilde j bestemt ved hjælp af en målingsbaseret metode udtrykt i ton CO2e og

Emother,k

er emissioner bestemt ved en anden metode, indeks k udtrykt i ton CO2e.

B.3.   Formler og parametre for den beregningsbaserede metode for CO2

B.3.1.   Standardmetode

Emissioner beregnes særskilt for hver kildestrøm som følger:

B.3.1.1.   Forbrændingsemissioner:

Forbrændingsemissioner beregnes ved hjælp af standardmetoden som følger:

Formula
  (Ligning 5)

hvor:

| Emi | er emissioner [t CO2] forårsaget af brændsel i |
| --- | --- |
| EF i | er emissionsfaktoren [t CO2/TJ] for brændsel i |
| ADi | er aktivitetsdata [TJ] for brændsel i, beregnet som |

Emi

er emissioner [t CO2] forårsaget af brændsel i

EF i

er emissionsfaktoren [t CO2/TJ] for brændsel i

ADi

er aktivitetsdata [TJ] for brændsel i, beregnet som

Formula
  (Ligning 6)

| FQi | er den forbrugte brændselsmængde [t eller m3] for brændsel i |
| --- | --- |
| NCVi | er den nedre brændværdi (lavere varmeværdi) [TJ/t eller TJ/m3] af brændsel i |
| OFi | er oxidationsfaktoren (dimensionsløs) for brændsel i, beregnet som |

FQi

er den forbrugte brændselsmængde [t eller m3] for brændsel i

NCVi

er den nedre brændværdi (lavere varmeværdi) [TJ/t eller TJ/m3] af brændsel i

OFi

er oxidationsfaktoren (dimensionsløs) for brændsel i, beregnet som

Formula
  (Ligning 7)

| Cash | er det kulstof, der er indeholdt i aske og røggasrensningsstøv, og |
| --- | --- |
| Ctotal | er det samlede kulstof, der er indeholdt i det forbrændte brændsel. |

Cash

er det kulstof, der er indeholdt i aske og røggasrensningsstøv, og

Ctotal

er det samlede kulstof, der er indeholdt i det forbrændte brændsel.

Den konservative antagelse, at OF = 1, kan altid anvendes for at reducere overvågningsindsatsen.

Forudsat at dette fører til en højere nøjagtighed, kan standardmetoden for forbrændingsemissioner ændres som følger:

| a) | aktivitetsdataene udtrykkes som brændstofmængde (dvs. i t eller m3) |
| --- | --- |

a)

aktivitetsdataene udtrykkes som brændstofmængde (dvs. i t eller m3)

| b) | EF udtrykkes i t CO2/t brændsel eller t CO2/m3 brændsel, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

b)

EF udtrykkes i t CO2/t brændsel eller t CO2/m3 brændsel, alt efter hvad der er relevant

| c) | NCV kan udelades fra beregningen. Det er dog en anbefalet forbedring at rapportere NCV for at tillade konsistenskontrol og overvågning af energieffektiviteten i hele fremstillingsprocessen. |
| --- | --- |

c)

NCV kan udelades fra beregningen. Det er dog en anbefalet forbedring at rapportere NCV for at tillade konsistenskontrol og overvågning af energieffektiviteten i hele fremstillingsprocessen.

Hvis emissionsfaktoren for et brændsel i skal beregnes ud fra analyser af kulstofindhold og NCV, anvendes følgende ligning:

Formula
  (Ligning 8)

Hvis emissionsfaktoren for et materiale eller brændsel udtrykt i t CO2/t skal beregnes ud fra et analyseret kulstofindhold, anvendes følgende ligning:

Formula
  (Ligning 9)

hvor:

| f | er forholdet mellem molmasserne af CO2 og C: f = 3,664 t CO2/t C. |
| --- | --- |

f

er forholdet mellem molmasserne af CO2 og C: f = 3,664 t CO2/t C.

Da emissionsfaktoren for biomasse er nul, forudsat at kriterierne i afsnit B.3.3 er opfyldt, kan dette forhold tages i betragtning for brændselsblandinger (dvs. brændsler, der indeholder både fossile komponenter og biomassekomponenter) som følger:

Formula
  (Ligning 10)

hvor:

| EFpre,i | er den foreløbige emissionsfaktor for brændsel i (dvs. emissionsfaktor, forudsat det samlede brændsel er fossilt), og |
| --- | --- |
| BFi | er biomassefraktionen (dimensionsløs) for brændsel i. |

EFpre,i

er den foreløbige emissionsfaktor for brændsel i (dvs. emissionsfaktor, forudsat det samlede brændsel er fossilt), og

BFi

er biomassefraktionen (dimensionsløs) for brændsel i.

For fossile brændsler, og hvor biomassefraktionen ikke er kendt, sættes BFi
  til den konservative værdi nul.

B.3.1.2.   Procesemissioner:

Procesemissioner beregnes ved hjælp af standardmetoden som følger:

Formula
  (Ligning 11)

hvor:

| ADj | er aktivitetsdata [t af materiale] for materiale j |
| --- | --- |
| EF j | er emissionsfaktoren [t CO2/t] for materiale j, og |
| CFj | er konverteringsfaktoren (dimensionsløs) for materiale j. |

ADj

er aktivitetsdata [t af materiale] for materiale j

EF j

er emissionsfaktoren [t CO2/t] for materiale j, og

CFj

er konverteringsfaktoren (dimensionsløs) for materiale j.

Den konservative antagelse, at CFj
   = 1, kan altid anvendes for at reducere overvågningsindsatsen.

I tilfælde af blandede tilførte procesmaterialer, som indeholder uorganisk og organisk kulstof, kan driftslederen vælge enten:

| 1. | at bestemme en samlet foreløbig emissionsfaktor for blandingsmaterialet ved at analysere det samlede kulstofindhold (CCj
  ) og anvende en omregningsfaktor og, hvor det er relevant, en biomassefraktion og en nedre brændværdi relateret til det samlede kulstofindhold eller |
| --- | --- |

1.

at bestemme en samlet foreløbig emissionsfaktor for blandingsmaterialet ved at analysere det samlede kulstofindhold (CCj
  ) og anvende en omregningsfaktor og, hvor det er relevant, en biomassefraktion og en nedre brændværdi relateret til det samlede kulstofindhold eller

| 2. | at bestemme det organiske og uorganiske indhold hver for sig og behandle dem som to separate kildestrømme. |
| --- | --- |

2.

at bestemme det organiske og uorganiske indhold hver for sig og behandle dem som to separate kildestrømme.

I betragtning af de tilgængelige målesystemer for aktivitetsdata og metoder til bestemmelse af emissionsfaktoren for emissioner fra nedbrydning af karbonater, vælges den metode, der giver de mere nøjagtige resultater for hver kildestrøm ud fra følgende to metoder:

| — | Metode A (baseret på tilført materiale): Emissionsfaktoren, omregningsfaktoren og aktivitetsdata er forbundet med mængden af tilført materiale i processen. Standardemissionsfaktorerne for rene karbonater som angivet i tabel 3 i bilag VIII anvendes under hensyntagen til materialets sammensætning som fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.5. |
| --- | --- |

—

Metode A (baseret på tilført materiale): Emissionsfaktoren, omregningsfaktoren og aktivitetsdata er forbundet med mængden af tilført materiale i processen. Standardemissionsfaktorerne for rene karbonater som angivet i tabel 3 i bilag VIII anvendes under hensyntagen til materialets sammensætning som fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.5.

| — | Metode B (baseret på produktion): Emissionsfaktoren, omregningsfaktoren og aktivitetsdata er forbundet med produktionsmængden fra processen. Standardemissionsfaktorerne for metaloxider efter dekarbonatisering som angivet i tabel 4 i bilag VIII anvendes under hensyntagen til sammensætningen af det relevante materiale som fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.5. |
| --- | --- |

—

Metode B (baseret på produktion): Emissionsfaktoren, omregningsfaktoren og aktivitetsdata er forbundet med produktionsmængden fra processen. Standardemissionsfaktorerne for metaloxider efter dekarbonatisering som angivet i tabel 4 i bilag VIII anvendes under hensyntagen til sammensætningen af det relevante materiale som fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.5.

For andre CO2-procesemissioner end fra karbonater anvendes metode A.

B.3.2.   Massebalancemetoden

De CO2-mængder, der er relevante for hver kildestrøm, beregnes ud fra kulstofindholdet i hvert materiale uden at skelne mellem brændsler og procesmaterialer. Kulstof, der forlader installationen i produkter i stedet for at blive udledt, tages i betragtning af outputkildestrømme, som derfor har negative aktivitetsdata.

De emissioner, der svarer til hver kildestrøm, beregnes som følger:

Formula
  (Ligning 12)

hvor:

| ADk | er aktivitetsdata [t] for materiale k, for udbytte er ADk
  negativ |
| --- | --- |
| f | er forholdet mellem molmasserne af CO2 og C: f = 3,664 t CO2/t C, og |
| CCk | er kulstofindholdet i materiale k (dimensionsløst og positivt). |

ADk

er aktivitetsdata [t] for materiale k, for udbytte er ADk
  negativ

f

er forholdet mellem molmasserne af CO2 og C: f = 3,664 t CO2/t C, og

CCk

er kulstofindholdet i materiale k (dimensionsløst og positivt).

Hvis kulstofindholdet af et brændsel k beregnes ud fra en emissionsfaktor udtrykt i t CO2/TJ anvendes følgende ligning:

Formula
  (Ligning 13)

Hvis kulstofindholdet i et materiale eller brændsel k beregnes ud fra en emissionsfaktor udtrykt i t CO2/t anvendes følgende ligning:

Formula
  (Ligning 14)

For brændselsblandinger, dvs. brændsler, der indeholder både fossile komponenter og biomassekomponenter eller materialeblandinger, kan biomassefraktionen tages i betragtning, forudsat at kriterierne i afsnit B.3.3 er opfyldt som følger:

Formula
  (Ligning 15)

hvor:

| CCpre,k | er det foreløbige kulstofindhold i brændsel k (dvs. emissionsfaktor, forudsat det samlede brændsel er fossilt), og |
| --- | --- |
| BFk | er biomassefraktionen for brændsel k (dimensionsløs). |

CCpre,k

er det foreløbige kulstofindhold i brændsel k (dvs. emissionsfaktor, forudsat det samlede brændsel er fossilt), og

BFk

er biomassefraktionen for brændsel k (dimensionsløs).

For fossile brændsler eller materialer, og hvor biomassefraktionen ikke er kendt, sættes BF til den konservative værdi nul. Hvis biomasse anvendes som tilført materiale eller brændsel, og producerede materialer indeholder kulstof, behandler den overordnede massebalance biomassefraktionen konservativt, hvilket betyder, at andelen af biomasse i det samlede producerede kulstof ikke må overstige den samlede andel af biomasse indeholdt i tilførte materialer og brændsler, medmindre driftslederen fremlægger dokumentation for en højere biomassefraktion i de producerede materialer ved en »sporing af atomet«-metoden (støkiometrisk) eller ved 14C-analyser.

B.3.3.   Kriterier for biomasseemissioner på nul

Hvis biomasse anvendes som brændsel til forbrænding, opfylder den kriterierne i dette afsnit. Hvis den biomasse, der anvendes til forbrænding, ikke opfylder disse kriterier, anses dens kulstofindhold for at være fossilt kulstof.

| 1. | Biomassen skal opfylde de bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner, der er fastlagt i artikel 29, stk. 2-7 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

Biomassen skal opfylde de bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner, der er fastlagt i artikel 29, stk. 2-7 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001.

| 2. | Uanset det foregående punkt opfylder biomasse indeholdt i eller fremstillet af affald og restprodukter, som ikke stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, kun kriterierne i artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001. Nærværende punkt finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til brændstoffer. |
| --- | --- |

2.

Uanset det foregående punkt opfylder biomasse indeholdt i eller fremstillet af affald og restprodukter, som ikke stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, kun kriterierne i artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001. Nærværende punkt finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til brændstoffer.

| 3. | Elektricitet, opvarmning og køling, der er fremstillet af kommunalt fast affald, er ikke underlagt kriterierne i artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

3.

Elektricitet, opvarmning og køling, der er fremstillet af kommunalt fast affald, er ikke underlagt kriterierne i artikel 29, stk. 10, i direktiv (EU) 2018/2001.

| 4. | Kriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001 gælder uanset biomassens geografiske oprindelse. |
| --- | --- |

4.

Kriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001 gælder uanset biomassens geografiske oprindelse.

| 5. | Vurderingen af, om kriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001 overholdes, foretages i overensstemmelse med artikel 30 og artikel 31, stk. 1, i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

5.

Vurderingen af, om kriterierne i artikel 29, stk. 2-7 og 10, i direktiv (EU) 2018/2001 overholdes, foretages i overensstemmelse med artikel 30 og artikel 31, stk. 1, i nævnte direktiv.

B.3.4.   Relevante parametre

I overensstemmelse med formlerne i dette bilags afsnit B.3.1-3.3 bestemmes følgende parametre for hver kildestrøm:

| 1. | Standardmetode, forbrænding:






  — | Minimumskrav: brændstofmængde (t eller m3), emissionsfaktor (t CO2/t eller t CO2/m3). |
| --- | --- | --- |

1.

Standardmetode, forbrænding:

—

Minimumskrav: brændstofmængde (t eller m3), emissionsfaktor (t CO2/t eller t CO2/m3).

| — | Anbefalet forbedring: brændstofmængde (t eller m3), NCV (TJ/t eller TJ/m3), emissionsfaktor (t CO2/TJ), oxidationsfaktor, biomassefraktion, dokumentation for opfyldelse af kriterierne i afsnit B.3.3. |
| --- | --- |

—

Anbefalet forbedring: brændstofmængde (t eller m3), NCV (TJ/t eller TJ/m3), emissionsfaktor (t CO2/TJ), oxidationsfaktor, biomassefraktion, dokumentation for opfyldelse af kriterierne i afsnit B.3.3.

| 2. | Standardmetode, procesemissioner:






  — | Minimumskrav: aktivitetsdata (t eller m3), emissionsfaktor (t CO2/t eller t CO2/m3). |
| --- | --- | --- |

2.

Standardmetode, procesemissioner:

—

Minimumskrav: aktivitetsdata (t eller m3), emissionsfaktor (t CO2/t eller t CO2/m3).

| — | Anbefalet forbedring: aktivitetsdata (t eller m3), emissionsfaktor (t CO2/t eller t CO2/m3) omregningsfaktor. |
| --- | --- |

—

Anbefalet forbedring: aktivitetsdata (t eller m3), emissionsfaktor (t CO2/t eller t CO2/m3) omregningsfaktor.

| 3. | Massebalance:






  — | Minimumskrav: materialemængde (t), kulstofindhold (t C/t materiale) |
| --- | --- | --- |

3.

Massebalance:

—

Minimumskrav: materialemængde (t), kulstofindhold (t C/t materiale)

| — | Anbefalet forbedring: materialemængde (t), kulstofindhold (t C/t materiale), NCV (TJ/t), biomassefraktion, dokumentation for opfyldelse af kriterierne i afsnit B.3.3. |
| --- | --- |

—

Anbefalet forbedring: materialemængde (t), kulstofindhold (t C/t materiale), NCV (TJ/t), biomassefraktion, dokumentation for opfyldelse af kriterierne i afsnit B.3.3.

B.4.   Krav til aktivitetsdata

B.4.1.   Kontinuerlig eller partivis måling

Hvor mængder af brændsler eller materialer, herunder varer eller mellemprodukter, bestemmes for en rapporteringsperiode, kan en af følgende metoder vælges og fastlægges i dokumentationen for overvågningsmetoden:

| 1. | baseret på en kontinuerlig måling af processen, hvor materialet forbruges eller produceres |
| --- | --- |

1.

baseret på en kontinuerlig måling af processen, hvor materialet forbruges eller produceres

| 2. | baseret på en sammenlægning af målinger af mængder, der leveres eller produceres separat (i batches), hvor der tages højde for relevante ændringer i lagerbeholdningen. Til dette formål gælder følgende:






  a) | Mængden af brændsel eller materiale, der er forbrugt i løbet af rapporteringsperioden, beregnes som mængden af brændsel eller materiale importeret i løbet af rapporteringsperioden minus mængden af eksporteret brændsel eller materiale plus mængden af brændsel eller materiale på lager ved begyndelsen af rapporteringsperioden minus mængden af brændsel eller materiale på lager ved afslutningen af rapporteringsperioden. |
| --- | --- | --- |

2.

baseret på en sammenlægning af målinger af mængder, der leveres eller produceres separat (i batches), hvor der tages højde for relevante ændringer i lagerbeholdningen. Til dette formål gælder følgende:

a)

Mængden af brændsel eller materiale, der er forbrugt i løbet af rapporteringsperioden, beregnes som mængden af brændsel eller materiale importeret i løbet af rapporteringsperioden minus mængden af eksporteret brændsel eller materiale plus mængden af brændsel eller materiale på lager ved begyndelsen af rapporteringsperioden minus mængden af brændsel eller materiale på lager ved afslutningen af rapporteringsperioden.

| b) | Produktionsniveauet for varer eller mellemprodukter beregnes som den mængde, der eksporteres i løbet af rapporteringsperioden, minus den importerede mængde minus den mængde produkt eller materiale på lager ved begyndelsen af rapporteringsperioden plus mængden af produkt eller materiale på lager ved afslutningen af rapporteringsperioden. For at undgå dobbelttælling fratrækkes produkter fra en fremstillingsproces, der returneres til samme fremstillingsproces, fra produktionsniveauerne. |
| --- | --- |

b)

Produktionsniveauet for varer eller mellemprodukter beregnes som den mængde, der eksporteres i løbet af rapporteringsperioden, minus den importerede mængde minus den mængde produkt eller materiale på lager ved begyndelsen af rapporteringsperioden plus mængden af produkt eller materiale på lager ved afslutningen af rapporteringsperioden. For at undgå dobbelttælling fratrækkes produkter fra en fremstillingsproces, der returneres til samme fremstillingsproces, fra produktionsniveauerne.

Såfremt det ikke er teknisk muligt eller vil medføre urimelige omkostninger at bestemme lagerbeholdningerne ved direkte måling, kan der foretages et skøn over disse beholdninger på grundlag af enten:

| 1. | data fra tidligere år korreleret med passende aktivitetsniveauer for rapporteringsperioden |
| --- | --- |

1.

data fra tidligere år korreleret med passende aktivitetsniveauer for rapporteringsperioden

| 2. | dokumenterede procedurer og foreliggende data fra reviderede regnskaber for rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

2.

dokumenterede procedurer og foreliggende data fra reviderede regnskaber for rapporteringsperioden.

Når bestemmelsen af mængden af produkter, materialer eller brændsler for en hel rapporteringsperiode ikke er teknisk muligt eller vil medføre urimelige omkostninger, kan den næstmest passende dag vælges for at adskille en rapporteringsperiode fra den efterfølgende. Den bringes i overensstemmelse med den krævede rapporteringsperiode. De afvigelser, der kan forekomme i forhold til hvert produkt, materiale eller brændsel, registreres tydeligt for at danne grundlag for en værdi, der er repræsentativ for rapporteringsperioden, og for at blive opgjort konsekvent i forhold til det følgende år.

B.4.2.   Driftslederens kontrol over målesystemer

Den foretrukne metode til bestemmelse af mængder af produkter, materialer eller brændsler er, at driftslederen af anlægget anvender målesystemer under egen kontrol. Målesystemer uden for driftslederens egen kontrol, især hvis de er under kontrol af leverandøren af materialet eller brændslet, kan anvendes i følgende tilfælde:

| 1. | hvis driftslederen ikke selv har et måleinstrument til rådighed til bestemmelse af det respektive datasæt |
| --- | --- |

1.

hvis driftslederen ikke selv har et måleinstrument til rådighed til bestemmelse af det respektive datasæt

| 2. | hvis bestemmelsen af datasættet ved brug af driftslederens egne måleinstrumenter ikke er teknisk mulig eller vil medføre urimelige omkostninger |
| --- | --- |

2.

hvis bestemmelsen af datasættet ved brug af driftslederens egne måleinstrumenter ikke er teknisk mulig eller vil medføre urimelige omkostninger

| 3. | hvis driftslederen har dokumentation for, at målesystemet uden for driftslederens kontrol giver mere pålidelige resultater og færre risici for ukorrekte angivelser. |
| --- | --- |

3.

hvis driftslederen har dokumentation for, at målesystemet uden for driftslederens kontrol giver mere pålidelige resultater og færre risici for ukorrekte angivelser.

I tilfælde af at der anvendes målesystemer uden for driftslederens egen kontrol, er gældende datakilder følgende:

| 1) | mængder fra fakturaer udstedt af en handelspartner, såfremt der finder en kommerciel transaktion mellem to uafhængige handelspartnere sted |
| --- | --- |

1)

mængder fra fakturaer udstedt af en handelspartner, såfremt der finder en kommerciel transaktion mellem to uafhængige handelspartnere sted

| 2) | direkte aflæsninger fra målesystemerne. |
| --- | --- |

2)

direkte aflæsninger fra målesystemerne.

B.4.3.   Krav til målesystemer

Der er en grundig forståelse af usikkerheden forbundet med måling af mængder af brændsler og materialer, herunder påvirkningen af driftsmiljøet og, hvor det er relevant, usikkerheden ved lagerbestemmelse. Der vælges måleinstrumenter, der sikrer den laveste tilgængelige usikkerhed uden at påføre urimelige omkostninger, og som er egnede til det miljø, de anvendes i, i overensstemmelse med gældende tekniske standarder og krav. Hvis de er tilgængelige, foretrækkes instrumenter, der er underlagt lovlig metrologisk kontrol. I dette tilfælde kan den maksimalt tilladelig fejl i drift, der er tillagt i den relevante nationale lovgivning om lovbestemt metrologisk kontrol for den relevante måleopgave benyttes som usikkerhedsværdi.

Hvis et måleinstrument skal udskiftes på grund af funktionsfejl, eller fordi kalibrering viser, at kravene ikke længere er opfyldt, erstattes det af instrumenter, der sikrer, at de opfylder det samme eller et bedre usikkerhedsniveau sammenlignet med det eksisterende instrument.

B.4.4.   Anbefalet forbedring

Det betragtes som en anbefalet forbedring at opnå en måleusikkerhed, der svarer til de samlede emissioner fra kildestrømmen eller emissionskilden, med den laveste usikkerhed for de største dele af emissionerne. Med henblik på orientering er usikkerheden for emissioner på mere end 500 000 t CO2 pr. år under hensyntagen til lagerændringer, hvis det er relevant, 1,5 % eller bedre for rapporteringsperioden. For emissioner under 10 000 t CO2 pr. år er en usikkerhed på mindre end 7,5 % acceptabel.

B.5.   Krav til beregningsfaktorer for CO2

B.5.1.   Metoder til bestemmelse af beregningsfaktorer

Til bestemmelse af de beregningsfaktorer, der kræves til den beregningsbaserede metode, kan en af følgende metoder vælges:

| 1. | brug af standardværdier |
| --- | --- |

1.

brug af standardværdier

| 2. | brug af indirekte data baseret på en empirisk sammenhæng mellem den relevante beregningsfaktor og andre egenskaber, der er bedre tilgængelige for måling |
| --- | --- |

2.

brug af indirekte data baseret på en empirisk sammenhæng mellem den relevante beregningsfaktor og andre egenskaber, der er bedre tilgængelige for måling

| 3. | brug af værdier baseret på laboratorieanalyser. |
| --- | --- |

3.

brug af værdier baseret på laboratorieanalyser.

Beregningsfaktorer bestemmes i overensstemmelse med den tilstand, der anvendes til relaterede aktivitetsdata, med henvisning til den tilstand, hvori brændslet eller materialet er købt eller brugt i den emissionsfremkaldende proces, før det tørres eller på anden måde behandles til laboratorieanalyse. Hvis dette medfører urimelige omkostninger, eller hvis der kan opnås højere nøjagtighed, kan aktivitetsdata og beregningsfaktorer rapporteres konsekvent med henvisning til den tilstand, hvori laboratorieanalyser udføres.

B.5.2.   Gældende standardværdier

Type I-standardværdier gælder kun, hvis der ikke findes nogen type II-standardværdi for samme parameter og materiale eller brændsel.

Type I-standardværdier er følgende:

| a) | standardfaktorer angivet i bilag VIII |
| --- | --- |

a)

standardfaktorer angivet i bilag VIII

| b) | standardfaktorer indeholdt i de seneste IPCC-retningslinjer for drivhusgasopgørelser (1) |
| --- | --- |

b)

standardfaktorer indeholdt i de seneste IPCC-retningslinjer for drivhusgasopgørelser (1)

| c) | værdier baseret på tidligere laboratorieanalyser, som ikke er ældre end fem år, og som anses for repræsentative for brændslet eller materialet. |
| --- | --- |

c)

værdier baseret på tidligere laboratorieanalyser, som ikke er ældre end fem år, og som anses for repræsentative for brændslet eller materialet.

Type II-standardværdier er følgende:

| a) | standardfaktorer, som anvendes af det land, hvor anlægget er placeret, til forelæggelse af dets seneste nationale opgørelse til sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer |
| --- | --- |

a)

standardfaktorer, som anvendes af det land, hvor anlægget er placeret, til forelæggelse af dets seneste nationale opgørelse til sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer

| b) | værdier offentliggjort af nationale forskningsinstitutioner, offentlige myndigheder, standardiseringsorganer, statistiske kontorer osv. med henblik på mere opdelt emissionsrapportering end under det foregående punkt |
| --- | --- |

b)

værdier offentliggjort af nationale forskningsinstitutioner, offentlige myndigheder, standardiseringsorganer, statistiske kontorer osv. med henblik på mere opdelt emissionsrapportering end under det foregående punkt

| c) | værdier angivet og garanteret af leverandøren af et brændsel eller et materiale, hvis der foreligger dokumentation for, at kulstofindholdet udviser et 95 % konfidensinterval på ikke mere end 1 % |
| --- | --- |

c)

værdier angivet og garanteret af leverandøren af et brændsel eller et materiale, hvis der foreligger dokumentation for, at kulstofindholdet udviser et 95 % konfidensinterval på ikke mere end 1 %

| d) | støkiometriske værdier for kulstofindholdet og relaterede litteraturværdier for nettobrændværdien (NCV) af et rent stof |
| --- | --- |

d)

støkiometriske værdier for kulstofindholdet og relaterede litteraturværdier for nettobrændværdien (NCV) af et rent stof

| e) | værdier baseret på tidligere laboratorieanalyser, som ikke ældre end to år, og som anses for repræsentative for brændslet eller materialet. |
| --- | --- |

e)

værdier baseret på tidligere laboratorieanalyser, som ikke ældre end to år, og som anses for repræsentative for brændslet eller materialet.

For at sikre sammenhæng over tid fastlægges eventuelle anvendte standardværdier i dokumentationen for overvågningsmetoden og ændres kun, hvis der er dokumentation for, at den nye værdi er mere passende og repræsentativ for det anvendte brændsel eller materiale end den tidligere. Hvis standardværdierne ændres på årsbasis, fastlægges den autoritative gældende kilde til denne værdi i dokumentationen for overvågningsmetoden i stedet for selve værdien.

B.5.3.   Etablering af korrelationer til bestemmelse af indirekte data

En reference for kulstofindholdet eller emissionsfaktoren kan udledes af følgende parametre i kombination med en empirisk korrelation bestemt mindst én gang om året i overensstemmelse med kravene til laboratorieanalyser i dette bilags afsnit B.5.4 som følger:

| a) | densitetsmåling af bestemte olier eller gasser, herunder dem som er fælles for raffinaderi- eller stålindustrien |
| --- | --- |

a)

densitetsmåling af bestemte olier eller gasser, herunder dem som er fælles for raffinaderi- eller stålindustrien

| b) | nedre brændværdi for bestemte kultyper. |
| --- | --- |

b)

nedre brændværdi for bestemte kultyper.

Korrelationen opfylder kravene med hensyn til god industriel praksis og kan kun anvendes i forhold til værdier for den reference, der ligger inden for det område, som den er fastsat for.

B.5.4.   Krav til laboratorieanalyser

Hvis laboratorieanalyser er påkrævet for at bestemme egenskaber (herunder fugt, renhed, koncentration, kulstofindhold, biomassefraktion, nedre brændværdi og massefylde) af produkter, materialer, brændsler eller affaldsgasser eller for at etablere korrelationer mellem parametre med henblik på indirekte bestemmelse af påkrævede data, opfylder analyserne kravene i dette afsnit.

Analyseresultater må kun bruges i leveringsperioden eller for et parti af brændsel eller materiale, hvorfra der er taget prøver, og som prøverne skulle være repræsentative for. Ved bestemmelse af et specifik parameter anvendes resultaterne af alle udførte analyser med hensyn til dette parameter.

B.5.4.1.   Brug af standarder

Eventuelle analyser, prøvetagning, kalibreringer og valideringer til bestemmelse af beregningsfaktorer udføres ved hjælp af metoder, der er baseret på tilsvarende ISO-standarder. Hvis sådanne standarder ikke er tilgængelige, baseres metoderne på passende EN-standarder, nationale standarder eller krav fastsat i et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem. Såfremt der ikke findes relevante offentliggjorte standarder, kan der anvendes relevante udkast til standarder, industriens retningslinjer for bedste praksis eller andre videnskabeligt beviste metoder for at begrænse risikoen for tendentiøs prøvetagning og måling.

B.5.4.2.   Anbefalinger om prøveudtagningsplan og mindstehyppighed af analyser

Mindstehyppigheden for analyser for relevante brændsler og materiale, der er angivet i dette bilags tabel 1, anvendes. Der kan anvendes en anden analysehyppighed i følgende tilfælde:

| a) | hvis tabellen ikke indeholder en gældende mindstehyppighed |
| --- | --- |

a)

hvis tabellen ikke indeholder en gældende mindstehyppighed

| b) | hvis et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem giver en anden mindstehyppighed af analyse for samme type materiale eller brændsel |
| --- | --- |

b)

hvis et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem giver en anden mindstehyppighed af analyse for samme type materiale eller brændsel

| c) | hvis den mindstehyppighed, der er opført i dette bilags tabel 1 vil medføre urimelige omkostninger |
| --- | --- |

c)

hvis den mindstehyppighed, der er opført i dette bilags tabel 1 vil medføre urimelige omkostninger

| d) | hvis det baseret på historiske data, herunder analyseværdier for de respektive brændsler eller materialer i rapporteringsperioden umiddelbart før den indeværende, kan påvises, at ingen afvigelser i analyseværdierne for det respektive brændsel eller materiale overstiger 1/3 af usikkerheden ved bestemmelse af aktivitetsdata for det relevante brændsel eller materiale. |
| --- | --- |

d)

hvis det baseret på historiske data, herunder analyseværdier for de respektive brændsler eller materialer i rapporteringsperioden umiddelbart før den indeværende, kan påvises, at ingen afvigelser i analyseværdierne for det respektive brændsel eller materiale overstiger 1/3 af usikkerheden ved bestemmelse af aktivitetsdata for det relevante brændsel eller materiale.

Hvis et anlæg kun drives en del af året, eller hvis brændsler eller materialer leveres i partier, der forbruges over mere end et kalenderår, kan der vælges en mere hensigtsmæssig tidsplan, forudsat at det fører til en tilsvarende usikkerhed som omhandlet i det sidste punkt af foregående afsnit.

Tabel 1

Mindstehyppighed for analyser

| Brændsel/materiale | Mindstehyppighed for analyse |
| --- | --- |
| Naturgas | Mindst en gang om ugen |
| Andre gasser, især syntesegas og procesgasser såsom raffinaderigas, koksovnsgas, højovnsgas og konvertergas, oliefeltgas og gasfeltgas | Mindst en gang om dagen ved anvendelse af passende procedurer på forskellige tidspunkter af dagen |
| Brændselsolier (f.eks. let, middelsvær, tung brændselsolie, bitumen) | For hver 20 000 ton brændsel, dog mindst seks gange om året |
| Kul, koksegnet kul, koks, oliekoks, tørv | For hver 20 000 ton brændsel/materiale, dog mindst seks gange om året |
| Andre brændsler | For hver 10 000 ton brændsel, dog mindst fire gange om året |
| Ubehandlet fast affald (rent fossilt eller blandet biomasse/fossilt) | For hver 5 000 ton affald, dog mindst fire gange om året |
| Flydende affald, forbehandlet fast affald | For hver 10 000 ton affald, dog mindst fire gange om året |
| Karbonatmineraler (inklusive kalksten og dolomit) | For hver 50 000 ton materiale, dog mindst fire gange om året |
| Ler og skifer | Materialemængder svarende til emissioner af 50 000 ton CO2, dog mindst fire gange om året |
| Andre materialer (primærprodukter, mellemprodukter, og endelige produkter) | Afhængigt af materialetypen og variationen heraf, materialemængder svarende til emissioner af 50 000 ton CO2, dog mindst fire gange om året |

Brændsel/materiale

Mindstehyppighed for analyse

Naturgas

Mindst en gang om ugen

Andre gasser, især syntesegas og procesgasser såsom raffinaderigas, koksovnsgas, højovnsgas og konvertergas, oliefeltgas og gasfeltgas

Mindst en gang om dagen ved anvendelse af passende procedurer på forskellige tidspunkter af dagen

Brændselsolier (f.eks. let, middelsvær, tung brændselsolie, bitumen)

For hver 20 000 ton brændsel, dog mindst seks gange om året

Kul, koksegnet kul, koks, oliekoks, tørv

For hver 20 000 ton brændsel/materiale, dog mindst seks gange om året

Andre brændsler

For hver 10 000 ton brændsel, dog mindst fire gange om året

Ubehandlet fast affald (rent fossilt eller blandet biomasse/fossilt)

For hver 5 000 ton affald, dog mindst fire gange om året

Flydende affald, forbehandlet fast affald

For hver 10 000 ton affald, dog mindst fire gange om året

Karbonatmineraler (inklusive kalksten og dolomit)

For hver 50 000 ton materiale, dog mindst fire gange om året

Ler og skifer

Materialemængder svarende til emissioner af 50 000 ton CO2, dog mindst fire gange om året

Andre materialer (primærprodukter, mellemprodukter, og endelige produkter)

Afhængigt af materialetypen og variationen heraf, materialemængder svarende til emissioner af 50 000 ton CO2, dog mindst fire gange om året

Prøver er repræsentative for det samlede parti eller den leveringsperiode, for hvilket/hvilken de udtages. For at sikre repræsentativitet tages materialets heterogenitet i betragtning, såvel som alle andre relevante aspekter såsom tilgængeligt prøveudtagningsudstyr, mulig adskillelse af faser eller lokal fordeling af partikelstørrelser, stabilitet af prøver osv. Prøveudtagningsmetoden fastlægges i dokumentationen for overvågningsmetoden.

Det anses for at være en anbefalet forbedring at bruge en særlig prøveudtagningsplan for hvert relevant brændsel eller materiale, efter gældende standarder, der indeholder de relevante oplysninger om de anvendte metoder til forberedelsen af prøveudtagningen, herunder information om ansvarsområder, lokaliteter, hyppighed og mængde, samt metoderne til lagring og transport af prøver.

B.5.4.3.   Anbefalinger til laboratorier

De laboratorier, som benyttes til at udføre analyser til bestemmelsen af beregningsfaktorerne, skal være akkrediteret i henhold til ISO/IEC 17025 for de relevante analysemetoder. Laboratorier, der ikke er akkrediteret, må kun anvendes til at fastlægge beregningsfaktorer, hvis der foreligger dokumentation for, at adgang til akkrediterede laboratorier ikke er teknisk mulig eller vil medføre urimelige omkostninger, og at det ikke-akkrediterede laboratorium er tilstrækkeligt kompetent. Et laboratorium anses for at være tilstrækkeligt kompetent, hvis det opfylder følgende krav:

| 1. | Det er økonomisk uafhængigt af driftslederen, eller i det mindste organisatorisk afskærmet mod indflydelse fra anlæggets ledelse. |
| --- | --- |

1.

Det er økonomisk uafhængigt af driftslederen, eller i det mindste organisatorisk afskærmet mod indflydelse fra anlæggets ledelse.

| 2. | Det anvender de gældende standarder for de anmodede analyser. |
| --- | --- |

2.

Det anvender de gældende standarder for de anmodede analyser.

| 3. | Det har personale ansat, som er kompetent i forhold til den tildelte specifikke opgave. |
| --- | --- |

3.

Det har personale ansat, som er kompetent i forhold til den tildelte specifikke opgave.

| 4. | Det styrer prøvetagningen og forberedelsen af prøverne på passende vis, herunder kontrol med prøvernes integritet. |
| --- | --- |

4.

Det styrer prøvetagningen og forberedelsen af prøverne på passende vis, herunder kontrol med prøvernes integritet.

| 5. | Det udfører regelmæssigt kvalitetssikring af kalibreringer, prøveudtagning og analysemetoder ved hjælp af egnede metoder, herunder jævnlig deltagelse i præstationsprøvningsordninger, hvor der anvendes analysemetoder på certificeret referencemateriale eller sammenligninger med et akkrediteret laboratorium. |
| --- | --- |

5.

Det udfører regelmæssigt kvalitetssikring af kalibreringer, prøveudtagning og analysemetoder ved hjælp af egnede metoder, herunder jævnlig deltagelse i præstationsprøvningsordninger, hvor der anvendes analysemetoder på certificeret referencemateriale eller sammenligninger med et akkrediteret laboratorium.

| 6. | Det administrerer udstyr på passende vis, herunder ved at vedligeholde og gennemføre procedurer for kalibrering, justering, vedligeholdelse og reparation af udstyr og registrering heraf. |
| --- | --- |

6.

Det administrerer udstyr på passende vis, herunder ved at vedligeholde og gennemføre procedurer for kalibrering, justering, vedligeholdelse og reparation af udstyr og registrering heraf.

B.5.5.   Anbefalede metoder til bestemmelse af beregningsfaktorer

Det anses for at være en anbefalet forbedring kun at anvende standardværdier for kildestrømme, der svarer til mindre emissionsmængder, og at anvende laboratorieanalyser for alle større kildestrømme. Følgende liste indeholder de anvendelige metoder i rækkefølge for at øge datakvaliteten:

| 1. | type I-standardværdier |
| --- | --- |

1.

type I-standardværdier

| 2. | type II-standardværdier |
| --- | --- |

2.

type II-standardværdier

| 3. | korrelationer til bestemmelse af indirekte data |
| --- | --- |

3.

korrelationer til bestemmelse af indirekte data

| 4. | analyser udført uden for driftslederens kontrol, f.eks. af leverandøren af det brændsel eller materiale, som er indeholdt i købsdokumenterne, uden yderligere oplysninger om de anvendte metoder |
| --- | --- |

4.

analyser udført uden for driftslederens kontrol, f.eks. af leverandøren af det brændsel eller materiale, som er indeholdt i købsdokumenterne, uden yderligere oplysninger om de anvendte metoder

| 5. | analyser i ikke-akkrediterede laboratorier eller i akkrediterede laboratorier, men med forenklede prøveudtagningsmetoder |
| --- | --- |

5.

analyser i ikke-akkrediterede laboratorier eller i akkrediterede laboratorier, men med forenklede prøveudtagningsmetoder

| 6. | analyser i akkrediterede laboratorier under anvendelse af bedste praksis vedrørende prøveudtagning. |
| --- | --- |

6.

analyser i akkrediterede laboratorier under anvendelse af bedste praksis vedrørende prøveudtagning.

B.6.   Krav til en målebaseret metode for CO2 og N2O

B.6.1.   Generelle bestemmelser

En målebaseret metode kræver brug af et kontinuerligt emissionsmålesystem (CEMS) installeret på et passende målepunkt.

Til overvågning af N2O-emissioner er brugen af den målebaserede metode obligatorisk. Den anvendes kun i forhold til CO2, hvis der er bevis for, at det fører til mere nøjagtige data end den beregningsbaserede metode. Kravene til målesystemers usikkerhed i henhold til dette bilags afsnit B.4.3 finder anvendelse.

Kulilte (CO) udledt i atmosfæren behandles som den molære ækvivalensmængde af CO2.

Såfremt der findes flere emissionskilder i et anlæg, og disse ikke kan måles som én emissionskilde, måler driftslederen emissionerne fra disse emissionskilder separat og lægger resultaterne sammen for at opnå de samlede emissioner for den pågældende gas i rapporteringsperioden.

B.6.2.   Metode og beregning

B.6.2.1.   Emissioner i en rapporteringsperiode (årlige emissioner)

De samlede emissioner fra en emissionskilde i løbet af rapporteringsperioden fastlægges ved at sammenfatte alle timeværdier af den målte drivhusgaskoncentration ganget med timeværdier for røggasstrømmen, hvor timeværdierne er gennemsnit af alle individuelle målingsresultater for den respektive driftstime ved anvendelse af formlen:

Formula
  (Ligning 16)

hvor:

| GHG Emtotal | er de samlede drivhusgasemissioner i ton |
| --- | --- |
| GHG conchourly, i | er timekoncentration af drivhusgasemissioner i g/Nm3 i røggasstrømmen målt under drift i en time eller en kortere referenceperiode i |
| Vhourly, i | er røggasvolumenet i Nm3 i en time eller en kortere referenceperiode i, bestemt ved at integrere strømningshastigheden i løbet af referenceperioden, og |
| HoursOp | er det samlede antal timer (eller kortere referenceperioder), for hvilke den målingsbaserede metode anvendes, herunder timer, for hvilke data er blevet erstattet i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.6.2.6. |

GHG Emtotal

er de samlede drivhusgasemissioner i ton

GHG conchourly, i

er timekoncentration af drivhusgasemissioner i g/Nm3 i røggasstrømmen målt under drift i en time eller en kortere referenceperiode i

Vhourly, i

er røggasvolumenet i Nm3 i en time eller en kortere referenceperiode i, bestemt ved at integrere strømningshastigheden i løbet af referenceperioden, og

HoursOp

er det samlede antal timer (eller kortere referenceperioder), for hvilke den målingsbaserede metode anvendes, herunder timer, for hvilke data er blevet erstattet i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.6.2.6.

Indekset i henviser til den individuelle driftstime (eller referenceperioder).

Timegennemsnit for hver målt parameter beregnes før yderligere behandling ved at bruge alle tilgængelige datapunkter for denne specifikke time. Hvis data for kortere referenceperioder kan genereres uden yderligere omkostninger, anvendes disse perioder til at bestemme de årlige emissioner.

B.6.2.2.   Bestemmelse af drivhusgaskoncentration

Koncentrationen af den pågældende drivhusgas i røggassen fastslås ved kontinuerlig måling på et repræsentativt punkt ved hjælp af én af følgende metoder:

| — | direkte måling af drivhusgaskoncentrationen |
| --- | --- |

—

direkte måling af drivhusgaskoncentrationen

| — | indirekte måling: I tilfælde af høj koncentration i røggassen kan koncentrationen af drivhusgasser beregnes ved hjælp af en indirekte koncentrationsmåling under hensyntagen til de målte koncentrationsværdier af alle andre komponenter i i gasstrømmen ved hjælp af følgende formel: |
| --- | --- |

—

indirekte måling: I tilfælde af høj koncentration i røggassen kan koncentrationen af drivhusgasser beregnes ved hjælp af en indirekte koncentrationsmåling under hensyntagen til de målte koncentrationsværdier af alle andre komponenter i i gasstrømmen ved hjælp af følgende formel:

Formula
  (Ligning 17)

hvor:

| conci | er koncentrationen af gaskomponenten i. |
| --- | --- |

conci

er koncentrationen af gaskomponenten i.

B.6.2.3.   CO2-emissioner fra biomasse

Hvis det er relevant, kan enhver CO2-mængde, der stammer fra biomasse, og som opfylder kriterierne i dette bilags afsnit B.3.3, trækkes fra de samlede målte CO2-emissioner, forudsat at en af følgende metoder anvendes til mængden af biomasse-CO2-emissioner:

| 1. | en beregningsbaseret metode, herunder metoder, som benytter analyser og prøvetagning baseret på ISO 13833 (Emissioner fra stationære kilder — Bestemmelse af andelen af biomasse (biogent) og fossilt kuldioxid — Prøvetagning og radioaktivitetsanalyse) |
| --- | --- |

1.

en beregningsbaseret metode, herunder metoder, som benytter analyser og prøvetagning baseret på ISO 13833 (Emissioner fra stationære kilder — Bestemmelse af andelen af biomasse (biogent) og fossilt kuldioxid — Prøvetagning og radioaktivitetsanalyse)

| 2. | en anden metode, der er baseret på en relevant standard, herunder ISO 18466 (Emissioner fra stationære kilder — Bestemmelse af den biogene fraktion i CO2 i skorstensrøg ved hjælp af balancemetoden) |
| --- | --- |

2.

en anden metode, der er baseret på en relevant standard, herunder ISO 18466 (Emissioner fra stationære kilder — Bestemmelse af den biogene fraktion i CO2 i skorstensrøg ved hjælp af balancemetoden)

| 3. | en anden metode tilladt af et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem. |
| --- | --- |

3.

en anden metode tilladt af et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem.

B.6.2.4.   Bestemmelse af CO2e-emissioner fra N2O

I tilfælde af N2O-målinger omregnes de samlede årlige N2O-emissioner fra alle emissionskilder, målt i ton med tre decimaler, til årlig CO2e i afrundede ton ved hjælp af følgende formel og GWP-værdierne i bilag VIII:

CO2e [t] = N2Oannual[t] × GWPN2O
  (Ligning 18)

hvor:

| N2Oannual | er de samlede årlige N2O-emissioner, beregnet i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.6.2.1. |
| --- | --- |

N2Oannual

er de samlede årlige N2O-emissioner, beregnet i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.6.2.1.

B.6.2.5.   Bestemmelse af røggasstrømning

Røggasstrømmen kan bestemmes ved hjælp af en af følgende metoder:

| — | beregning ved hjælp af en egnet massebalance, hvor alle væsentlige parametre på tilførselssiden, herunder for CO2-emissioner som minimum tilført materialemængde, tilført luftmængde og proceseffektivitet samt på produktionssiden som minimum produktmængde og koncentrationen af oxygen (O2), svovldioxid (SO2) og nitrogenoxider (NOx) |
| --- | --- |

—

beregning ved hjælp af en egnet massebalance, hvor alle væsentlige parametre på tilførselssiden, herunder for CO2-emissioner som minimum tilført materialemængde, tilført luftmængde og proceseffektivitet samt på produktionssiden som minimum produktmængde og koncentrationen af oxygen (O2), svovldioxid (SO2) og nitrogenoxider (NOx)

| — | bestemmelse ved kontinuerlig flowmåling på et repræsentativt punkt. |
| --- | --- |

—

bestemmelse ved kontinuerlig flowmåling på et repræsentativt punkt.

B.6.2.6.   Behandling af manglende målinger

Hvis det kontinuerlige måleudstyr for en parameter er i uorden, uden for rækkevidde eller ude af drift i en del af timen eller referenceperioden, beregnes det relaterede timegennemsnit pro rata i forhold til de resterende datapunkter for den specifikke time eller en kortere referenceperiode, forudsat at mindst 80 % af det maksimale antal datapunkter for et parameter er tilgængelige.

Hvis færre end 80 % af det maksimale antal datapunkter for en parameter er tilgængelige, anvendes følgende metoder.

| — | I tilfælde af en parameter, der måles direkte som koncentration, anvendes en substitutionsværdi som summen af en gennemsnitlig koncentration og det dobbelte af standardafvigelsen forbundet med dette gennemsnit ved anvendelse af følgende ligning: |
| --- | --- |

—

I tilfælde af en parameter, der måles direkte som koncentration, anvendes en substitutionsværdi som summen af en gennemsnitlig koncentration og det dobbelte af standardafvigelsen forbundet med dette gennemsnit ved anvendelse af følgende ligning:

Formula
  (Ligning 19)

hvor:

| | er det aritmetiske gennemsnit af koncentrationen af den specifikke parameter i hele rapporteringsperioden, eller hvis specifikke omstændigheder gjorde sig gældende, da data blev mistet, en hensigtsmæssig periode, der afspejler de specifikke omstændigheder |
| --- | --- |
| σ

  c | er det bedste skøn af standardafvigelsen for koncentrationen for det specifikke parameter i hele rapporteringsperioden, eller hvis specifikke omstændigheder gjorde sig gældende, da data blev mistet, en hensigtsmæssig periode, der afspejler de specifikke omstændigheder. |

Formula

er det aritmetiske gennemsnit af koncentrationen af den specifikke parameter i hele rapporteringsperioden, eller hvis specifikke omstændigheder gjorde sig gældende, da data blev mistet, en hensigtsmæssig periode, der afspejler de specifikke omstændigheder

σ

  c

er det bedste skøn af standardafvigelsen for koncentrationen for det specifikke parameter i hele rapporteringsperioden, eller hvis specifikke omstændigheder gjorde sig gældende, da data blev mistet, en hensigtsmæssig periode, der afspejler de specifikke omstændigheder.

Såfremt rapporteringsperioden ikke kan anvendes til at bestemme sådanne erstatningsværdier på grund af betydelige tekniske ændringer af anlægget, vælges en anden repræsentativ tidsramme for bestemmelsen af gennemsnit og standardafvigelse, om muligt med en varighed på mindst seks måneder.

| — | I tilfælde af et andet parameter end koncentration bestemmes erstatningsværdier gennem en passende massebalancemodel eller en energibalance for processen. Denne model valideres ved hjælp af den målingsbaserede metodes resterende målte parametre og data fremkommet under almindelige arbejdsforhold, hvor der anvendes en tidsperiode af samme varighed som for de manglede data. |
| --- | --- |

—

I tilfælde af et andet parameter end koncentration bestemmes erstatningsværdier gennem en passende massebalancemodel eller en energibalance for processen. Denne model valideres ved hjælp af den målingsbaserede metodes resterende målte parametre og data fremkommet under almindelige arbejdsforhold, hvor der anvendes en tidsperiode af samme varighed som for de manglede data.

B.6.3.   Kvalitetskrav

Alle målinger udføres ved hjælp af metoder, der er baseret på:

| 1. | ISO 20181:2023 Emissioner fra stationære kilder — Kvalitetssikring af automatiske målere |
| --- | --- |

1.

ISO 20181:2023 Emissioner fra stationære kilder — Kvalitetssikring af automatiske målere

| 2. | ISO 14164:1999 Emissioner fra stationære kilder — Bestemmelse af volumenstrømningshastigheden af gasstrømme i kanaler — Automatiseret metode |
| --- | --- |

2.

ISO 14164:1999 Emissioner fra stationære kilder — Bestemmelse af volumenstrømningshastigheden af gasstrømme i kanaler — Automatiseret metode

| 3. | ISO 14385-1:2014 Emissioner fra stationære kilder — Drivhusgasser — Del 1: Kalibrering af automatiserede målesystemer |
| --- | --- |

3.

ISO 14385-1:2014 Emissioner fra stationære kilder — Drivhusgasser — Del 1: Kalibrering af automatiserede målesystemer

| 4. | ISO 14385-2:2014 Emissioner fra stationære kilder — Drivhusgasser — Del 2: Løbende kvalitetskontrol af automatiserede målesystemer |
| --- | --- |

4.

ISO 14385-2:2014 Emissioner fra stationære kilder — Drivhusgasser — Del 2: Løbende kvalitetskontrol af automatiserede målesystemer

| 5. | andre relevante ISO-standarder, især ISO 16911-2 (Emissioner fra stationære kilder — Manuel og automatisk bestemmelse af hastighed og volumenstrømningshastighed i kanaler). |
| --- | --- |

5.

andre relevante ISO-standarder, især ISO 16911-2 (Emissioner fra stationære kilder — Manuel og automatisk bestemmelse af hastighed og volumenstrømningshastighed i kanaler).

Såfremt der ikke findes relevante offentliggjorte standarder, anvendes relevante udkast til standarder, industriens retningslinjer for bedste praksis eller andre videnskabeligt beviste metoder for at begrænse risikoen for tendentiøs prøvetagning og måling.

Alle relevante aspekter af det kontinuerlige målesystem tages i betragtning, herunder udstyrets placering, kalibrering, måling, kvalitetssikring og kvalitetskontrol.

De laboratorier, der udfører målinger, kalibreringer og relevante vurderinger af udstyr for systemer til kontinuerlig måling, skal være akkrediteret i henhold til ISO/IEC 17025 for de relevante analysemetoder eller kalibreringsaktiviteter. Hvis laboratoriet ikke har en sådan akkreditering, sikres der tilstrækkelig kompetence i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.5.4.3.

B.6.4.   Underbyggende beregninger

CO2-emissioner bestemt ved en målebaseret metode bekræftes ved at beregne de årlige emissioner af hver af de pågældende drivhusgasser for de samme emissionskilder og kildestrømme. Til dette formål kan kravene i dette bilags afsnit B.4-B.6 forenkles efter behov.

B.6.5.   Minimumskrav til kontinuerlige emissionsmålinger

Som et minimumskrav opnås der en usikkerhed på 7,5 % af drivhusgasemissionerne fra en emissionskilde i hele rapporteringsperioden. For mindre emissionskilder eller under ekstraordinære omstændigheder kan en usikkerhed på 10 % tillades. Det er en anbefalet forbedring at opnå en usikkerhed på mindst 2,5 % for emissionskilder, der udleder mere end 100 000 ton fossil CO2e pr. rapporteringsperiode.

B.7.   Krav til bestemmelse af emissioner af perfluorcarbon

Overvågningen omfatter emissioner af perfluorcarboner (PFC), der er resultatet af anodeeffekter, herunder fugitive emissioner af perfluorcarbon. Emissioner, der ikke er relateret til anodeeffekter, bestemmes baseret på skønsmetoder i overensstemmelse med industriens bedste praksis, især retningslinjer fra International Aluminium Institute.

PFC-emissioner beregnes ud fra de emissioner, der kan måles i en kanal eller skorsten (»punktemissionskilde«), de fugitive emissioner og kanalens opsamlingseffektivitet:

PFC-emissioner (i alt) = PFC-emissioner (kanal)/opsamlingseffektivitet(Ligning 20)

Opsamlingseffektiviteten måles, når de anlægsspecifikke emissionsfaktorer er bestemt.

Emissionerne af CF4 og C2F6, der udsendes gennem en kanal eller stabel, beregnes ved anvendelse en af følgende metoder:

| 1. | metode A, hvor anodeeffektminutter pr. celledøgn registreres |
| --- | --- |

1.

metode A, hvor anodeeffektminutter pr. celledøgn registreres

| 2. | metode B, hvor anodeeffektoverspænding registreres. |
| --- | --- |

2.

metode B, hvor anodeeffektoverspænding registreres.

B.7.1.   Beregningsmetode A — hældningsmetoden

Der anvendes følgende ligninger til bestemmelse af PFC-emissioner:

CF4-emissioner [t] = AEM × (SEFCF4/1 000) × PrAl
  (Ligning 21)

C2F6-emissioner [t] = CF4-emissioner × FC2F6
  (Ligning 22)

hvor:

| AEM | anodeeffektminutter/celledøgn |
| --- | --- |
| SEFCF4 | er hældningsemissionsfaktoren udtrykt i [(kg CF4/t produceret Al)/(anodeeffektminutter/celledøgn)]. Hvis der anvendes forskellige celletyper, kan der anvendes forskellige SEF-værdier efter behov |
| PrAl | er fremstillingen af primært aluminium [t] i rapporteringsperioden, og |
| FC2F6 | er vægtbrøkdelen af C2F6 [t C2F6/t CF4]. |

AEM

anodeeffektminutter/celledøgn

SEFCF4

er hældningsemissionsfaktoren udtrykt i [(kg CF4/t produceret Al)/(anodeeffektminutter/celledøgn)]. Hvis der anvendes forskellige celletyper, kan der anvendes forskellige SEF-værdier efter behov

PrAl

er fremstillingen af primært aluminium [t] i rapporteringsperioden, og

FC2F6

er vægtbrøkdelen af C2F6 [t C2F6/t CF4].

Anodeeffektminutter pr. celledøgn udtrykker hyppigheden af anodeeffekter (antal anodeeffekter/celledøgn) ganget med anodeeffekternes gennemsnitlige varighed [anodeeffektminutter/forekomst]:

AEM = hyppighed × gennemsnitsvarighed(Ligning 23)

Emissionsfaktor: Emissionsfaktoren for CF4 (hældningsemissionsfaktoren SEFCF4) udtrykker den mængde [kg] CF4, der udledes pr. ton fremstillet aluminium for hvert anodeeffektminut pr. celledøgn. Emissionsfaktoren (vægtandelen af FC2F6) for C2F6 udtrykker den mængde [kg] C2F6, der udledes i forhold til den mængde [kg] CF4, der udledes.

Minimumskrav: Der anvendes teknologispecifikke emissionsfaktorer fra dette bilags tabel 2.

Anbefalet forbedring: Der fastlægges anlægsspecifikke emissionsfaktorer for CF4 og C2F6 på grundlag af kontinuerlige eller periodiske feltmålinger. Til bestemmelse af disse emissionsfaktorer anvendes industriens bedste praksis, især de seneste retningslinjer fra International Aluminium Institute. Emissionsfaktoren skal også tage hensyn til emissioner i forbindelse med andre virkninger end anodeeffekter. Emissionsfaktorerne fastsættes med en usikkerhed på højst ± 15 %. Emissionsfaktorerne fastsættes mindst en gang hvert tredje år eller oftere, hvor relevante anlægsændringer gør det nødvendigt. Ved relevante ændringer forstås en ændring i fordelingen af anodeeffekternes varighed og en ændring af reguleringsalgoritmen, der indvirker på fordelingen af forskellige anodeeffekttyper eller karakteren af rutinen for terminering af anodeeffekter.

Tabel 2

Teknologispecifikke emissionsfaktorer for aktivitetsdata til hældningsmetoden

| Teknologi | Emissionsfaktor for CF4 (SEFCF4)
  [(kg CF4/t Al)/(AE-min/celledøgn)] | Emissionsfaktor for C2F6 (FC2F6)
  [t C2F6/t CF4] |
| --- | --- | --- |
| Legacy Point Feed Pre Bake (PFPB L) | 0,122 | 0,097 |
| Modern Point Feed Pre Bake (PFPB M) | 0,104 | 0,057 |
| Modern Point-Fed Prebake without fully automated anode effect intervention strategies for PFC emissions (PFPB MW) | —  (*1) | —  (*1) |
| Centre Worked Prebake (CWPB) | 0,143 | 0,121 |
| Side Worked Prebake (SWPB) | 0,233 | 0,280 |
| Vertical Stud Søderberg (VSS) | 0,058 | 0,086 |
| Horizontal Stud Søderberg (HSS) | 0,165 | 0,077 |

Teknologi

Emissionsfaktor for CF4 (SEFCF4)

[(kg CF4/t Al)/(AE-min/celledøgn)]

Emissionsfaktor for C2F6 (FC2F6)

[t C2F6/t CF4]

Legacy Point Feed Pre Bake (PFPB L)

0,122

0,097

Modern Point Feed Pre Bake (PFPB M)

0,104

0,057

Modern Point-Fed Prebake without fully automated anode effect intervention strategies for PFC emissions (PFPB MW)

—  (*1)

—  (*1)

Centre Worked Prebake (CWPB)

0,143

0,121

Side Worked Prebake (SWPB)

0,233

0,280

Vertical Stud Søderberg (VSS)

0,058

0,086

Horizontal Stud Søderberg (HSS)

0,165

0,077

B.7.2.   Beregningsmetode B — Overspændingsmetoden

Til overspændingsmetoden anvendes følgende ligninger:

CF4-emissioner [t] = OVC × (AEO/CE) × PrAl × 0,001(Ligning 24)

C2F6-emissioner [t] = CF4-emissioner × FC2F6
  (Ligning 25)

hvor:

| OVC | er overspændingskoefficienten (»emissionsfaktor«) udtrykt som kg CF4 pr. ton fremstillet aluminium pr. mV overspænding |
| --- | --- |
| AEO | er anodeeffektoverspændingen pr. celle [mV] bestemt som integralet af (tid × spænding over målspændingen) divideret med dataindsamlingens varighed (tiden) |
| CE | er det gennemsnitlige strømudbytte af aluminiumproduktionen [%] |
| Pr Al | er den årlige fremstilling af primær aluminium [t], og |
| FC2F6 | er vægtbrøkdelen af C2F6 [t C2F6/t CF4]. |

OVC

er overspændingskoefficienten (»emissionsfaktor«) udtrykt som kg CF4 pr. ton fremstillet aluminium pr. mV overspænding

AEO

er anodeeffektoverspændingen pr. celle [mV] bestemt som integralet af (tid × spænding over målspændingen) divideret med dataindsamlingens varighed (tiden)

CE

er det gennemsnitlige strømudbytte af aluminiumproduktionen [%]

Pr Al

er den årlige fremstilling af primær aluminium [t], og

FC2F6

er vægtbrøkdelen af C2F6 [t C2F6/t CF4].

Udtrykket AEO/CE (anodeeffektoverspænding/strømudbytte) betegner den tidsintegrerede gennemsnitlige anodeeffektoverspænding [mV overspænding] pr. gennemsnitligt strømudbytte [%].

Minimumskrav: Der anvendes teknologispecifikke emissionsfaktorer fra dette bilags tabel 3.

Anbefalet forbedring: Der anvendes anlægsspecifikke emissionsfaktorer til CF4 [(kg CF4/t Al)/(mV)] og C2F6 [t C2F6/t CF4], som er fastlagt på grundlag af kontinuerlige eller periodiske feltmålinger. Til bestemmelse af disse emissionsfaktorer anvendes industriens bedste praksis, især de seneste retningslinjer fra International Aluminium Institute. Emissionsfaktorerne fastsættes med en usikkerhed på højst ± 15 % hver. Emissionsfaktorerne fastsættes mindst en gang hvert tredje år eller oftere, hvor relevante anlægsændringer gør det nødvendigt. Ved relevante ændringer forstås en ændring i fordelingen af anodeeffekternes varighed eller en ændring af reguleringsalgoritmen, der indvirker på fordelingen af forskellige anodeeffekttyper eller karakteren af rutinen for terminering af anodeeffekter.

Tabel 3

Teknologispecifikke emissionsfaktorer for aktivitetsdata til overspændingsmetoden

| Teknologi | Emissionsfaktor for CF4

  [(kg CF4/t Al)/mV] | Emissionsfaktor for C2F6

  [t C2F6/t CF4] |
| --- | --- | --- |
| Centre Worked Prebake (CWPB) | 1,16 | 0,121 |
| Side Worked Prebake (SWPB) | 3,65 | 0,252 |

Teknologi

Emissionsfaktor for CF4

[(kg CF4/t Al)/mV]

Emissionsfaktor for C2F6

[t C2F6/t CF4]

Centre Worked Prebake (CWPB)

1,16

0,121

Side Worked Prebake (SWPB)

3,65

0,252

B.7.3.   Bestemmelse af CO2e-emissioner

CO2e-emissioner beregnes på grundlag af CF4- og C2F6-emissioner som følger ved brug af de globale opvarmningspotentialer, der er anført i bilag VIII.

PFC-emissioner [t CO2e] = CF4-emissioner [t] × GWPCF4- + C2F6-emissioner [t] × GWPC2F6(Ligning 26)

B.8.   Krav til CO2-overførsler mellem anlæg

B.8.1.   CO2 indeholdt i gasser (»indeholdt CO2«
  )

Indeholdt CO2, som overføres til et anlæg, herunder CO2 indeholdt i naturgas, røggas (herunder højovnsgas eller koksovnsgas) eller i materiale, der tilføres processen (herunder syntesegas), medregnes i den pågældende kildestrøms emissionsfaktor.

Hvis iboende CO2 overføres fra anlægget som en del af en kildestrøm til et andet anlæg, tælles det ikke som emissioner fra det anlæg, hvor det stammer fra. Hvis iboende CO2 udledes (f.eks. ved udluftning eller afbrænding) eller overføres til enheder, der ikke selv overvåger emissioner med henblik på denne forordning, eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, tælles det dog som emissioner fra anlægget, hvor det opstår.

B.8.2.   Berettigelse til at fratrække lagret eller anvendt CO2

I følgende tilfælde kan CO2, der stammer fra fossilt kulstof, forbrænding eller processer, der fører til procesemissioner, eller som er importeret fra andre anlæg, herunder i form af iboende CO2, medregnes som ikke-udledt:

| 1. | hvis CO2 anvendes i anlægget eller overføres fra anlægget til et af følgende:






  a) | et anlæg med henblik på CO2-opsamling, som overvåger emissioner med henblik på denne forordning, eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem |
| --- | --- | --- |

1.

hvis CO2 anvendes i anlægget eller overføres fra anlægget til et af følgende:

a)

et anlæg med henblik på CO2-opsamling, som overvåger emissioner med henblik på denne forordning, eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem

| b) | et anlægs- eller transportnet med henblik på langtidsgeologisk lagring af CO2, som overvåger emissioner med henblik på denne forordning eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem |
| --- | --- |

b)

et anlægs- eller transportnet med henblik på langtidsgeologisk lagring af CO2, som overvåger emissioner med henblik på denne forordning eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem

| c) | et lagringssted med henblik på langtidsgeologisk lagring, som overvåger emissioner med henblik på denne forordning, eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem |
| --- | --- |

c)

et lagringssted med henblik på langtidsgeologisk lagring, som overvåger emissioner med henblik på denne forordning, eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem

| 2. | hvis CO2'en anvendes i anlægget eller overføres fra anlægget til en enhed, der overvåger emissioner med henblik på denne forordning eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, for at fremstille produkter, hvor kulstoffet fra CO2 permanent er kemisk bundet, så det ikke udledes til atmosfæren under normal brug, herunder enhver normal aktivitet, der finder sted efter produktets levetid, som defineret i den delegerede retsakt vedtaget i henhold til artikel 12, stk. 3b, i direktiv 2003/87/EF. |
| --- | --- |

2.

hvis CO2'en anvendes i anlægget eller overføres fra anlægget til en enhed, der overvåger emissioner med henblik på denne forordning eller et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, for at fremstille produkter, hvor kulstoffet fra CO2 permanent er kemisk bundet, så det ikke udledes til atmosfæren under normal brug, herunder enhver normal aktivitet, der finder sted efter produktets levetid, som defineret i den delegerede retsakt vedtaget i henhold til artikel 12, stk. 3b, i direktiv 2003/87/EF.

CO2, der overføres til et andet anlæg med de formål, som er angivet i punkt 1 og 2, kan kun medregnes som ikke-udledt i det omfang, der er fremlagt dokumentation på tværs af hele opbevaringskæden til lagringslokaliteten eller anlægget for CO2-anvendelse, herunder eventuelle transportoperatører, for den andel af CO2, der faktisk er lagret eller anvendt til fremstilling af kemisk stabile produkter sammenlignet med den samlede mængde CO2, der overføres fra det oprindelige anlæg.

Hvis CO2 anvendes i det samme anlæg til formålene i punkt 1 og 2, anvendes overvågningsmetoderne i afsnit 21-23 i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2018/2066.

B.8.3.   Overvågningsregler for CO2-overførsler

Identiteten og kontaktoplysningerne på den ansvarlige for de modtagende anlæg eller enheder fastlægges klart i dokumentationen for overvågningsmetoden. Mængden af CO2, der anses for ikke-udledt, rapporteres i meddelelsen i henhold til bilag IV.

Identiteten og kontaktoplysningerne på den ansvarlige for de anlæg eller enheder, hvorfra CO2 er modtaget, skal være klart fastlagt i dokumentationen for overvågningsmetoden. Mængden af modtaget CO2 rapporteres i kommunikationen i henhold til bilag IV.

Til bestemmelse af mængden af CO2, der overføres fra et anlæg til et andet, anvendes en målebaseret metode. For mængden af CO2, der er kemisk bundet i produkter permanent, anvendes der en beregningsbaseret metode, fortrinsvis ved brug af en massebalance. De anvendte kemiske reaktioner og alle relevante støkiometriske faktorer fastlægges i dokumentationen for overvågningsmetoden.

B.9.   Sektorspecifikke krav

B.9.1.   Yderligere regler for forbrændingsenheder

Forbrændingsemissioner omfatter alle CO2-emissioner fra forbrænding af kulstofholdige brændsler, herunder affald, uafhængigt af enhver anden klassificering af sådanne emissioner eller brændsler. Hvis det er uklart, om et materiale fungerer som brændsel eller som procesinput, f.eks. til at reducere metalmalme, overvåges dette materiales emissioner på samme måde som forbrændingsemissioner. Alle stationære forbrændingsenheder tages i betragtning, herunder kedler, brændere, turbiner, varmeapparater, industriovne, forbrændingsovne, sintringsovne, brændeovne, tørreovne, motorer, brændselsceller, kemisk looping forbrænding, gasflaring og termiske eller katalytiske efterbrændere.

Overvågningen omfatter endvidere CO2-procesemissioner fra røggasvaskning, især CO2 fra kalksten eller andre karbonater til afsvovling og lignende vaskning, og fra urinstof anvendt i de-NOx-enheder.

B.9.1.1.   Afsvovling og anden syregasvask

CO2-procesemissioner fra brugen af karbonat til syregasvask fra røggasstrømmen beregnes på grundlag af forbrugt karbonat (metode A). Ved afsvovling kan beregningen alternativt baseres på den producerede mængde gips (metode B). I sidstnævnte tilfælde er emissionsfaktoren det støkiometriske forhold mellem tør gips (CaSO4×2H2O) og udledt CO2: 0,2558 t CO2/t gips.

B.9.1.2.   De-NOx

Hvis urinstof anvendes som reduktionsmiddel i en de-NOx-enhed beregnes proces-CO2-emissioner fra brugen heraf ved hjælp af metode A ved anvendelse af en emissionsfaktor baseret på det støkiometriske forhold på 0,7328 t CO2/t urinstof.

B.9.1.3.   Overvågning af gasflaring

Ved beregning af emissioner fra gasflaring er rutinemæssig flaring og driftsmæssig flaring (»trips«, opstart og nedlukning samt nødudslip) omfattet. Indeholdt CO2 i de afbrændte gasser indregnes.

Hvis mere nøjagtig overvågning ikke er teknisk muligt eller vil føre til urimelige omkostninger, anvendes der en referenceemissionsfaktor på 0,00393 t CO2/Nm3, afledt af forbrænding af ren ethan, der bruges som en konservativ reference for flaregasser.

Det er en anbefalet forbedring at fastlægge anlægsspecifikke emissionsfaktorer udledt af et skøn over flarestrømmens molekylvægt ved brug af procesmodellering på grundlag af industriens standardmodeller. Ved indregning af strømmens sammensætning og molekylvægten af hver delstrøm i den, opnås et vægtet årsgennemsnit for flaregassens molekylvægt.

Hvad angår aktivitetsdata er det acceptabelt med en højere måleusikkerhed end for andre forbrændte brændsler.

B.9.2.   Yderligere regler for emissioner fra fremstilling af cementklinker

B.9.2.1.   Yderligere regler for metode A (tilførselsbaseret)

Hvis metode A (baseret på mængden af materiale, ovnen tilføres) anvendes til at bestemme procesemissioner, gælder følgende særlige regler:

| — | Når cementovnstøv (elfilterstøv) eller bypass-støv forlader ovnsystemet, betragtes de relaterede mængder af råmateriale ikke som materiale tilført ovnen. Emissioner fra elfilterstøv beregnes særskilt i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.9.2.3. |
| --- | --- |

—

Når cementovnstøv (elfilterstøv) eller bypass-støv forlader ovnsystemet, betragtes de relaterede mængder af råmateriale ikke som materiale tilført ovnen. Emissioner fra elfilterstøv beregnes særskilt i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.9.2.3.

| — | Råmaterialet kan specificeres som helhed eller som separate tilførte materialer, idet det undgås at dobbelttælle eller udelade recirkulations- eller bypass-materiale. Hvis aktivitetsdata opgøres på basis af fremstillede klinker, kan nettomængden af råmateriale opgøres ved empirisk at opgøre et anlægsspecifikt forhold mellem råmateriale og klinker. Dette forhold skal ajourføres mindst en gang om året ud fra industriens retningslinjer for bedste praksis. |
| --- | --- |

—

Råmaterialet kan specificeres som helhed eller som separate tilførte materialer, idet det undgås at dobbelttælle eller udelade recirkulations- eller bypass-materiale. Hvis aktivitetsdata opgøres på basis af fremstillede klinker, kan nettomængden af råmateriale opgøres ved empirisk at opgøre et anlægsspecifikt forhold mellem råmateriale og klinker. Dette forhold skal ajourføres mindst en gang om året ud fra industriens retningslinjer for bedste praksis.

B.9.2.2.   Yderligere regler for metode B (fremstillingsbaseret)

Hvis metode B (baseret på klinkerfremstilling) anvendes til at bestemme procesemissioner, gælder følgende særlige regler:

Aktivitetsdata opgøres som klinkefremstilling [t] for rapporteringsperioden ved hjælp af en af følgende metoder:

| — | ved direkte vejning af klinkerne |
| --- | --- |

—

ved direkte vejning af klinkerne

| — | ud fra mængden af leveret cement baseret på materialebalance ved indregning af afsendte og leverede klinker samt udsving i lagerbeholdning af klinker i følgende formel: |
| --- | --- |

—

ud fra mængden af leveret cement baseret på materialebalance ved indregning af afsendte og leverede klinker samt udsving i lagerbeholdning af klinker i følgende formel:

Formula
  (Ligning 27)

hvor:

| Cliprod | er mængden af fremstillede klinker udtrykt i ton |
| --- | --- |
| Cemdeliv | er mængden af cementleverancer udtrykt i ton |
| CemSV | er udsvingene i cementbeholdningen udtrykt i ton |
| CCR | er forholdet mellem klinker og cement (ton klinker pr. ton cement) |
| Clis | er mængden af leverede klinker udtrykt i ton |
| Clid | er mængden af afsendte klinker udtrykt i ton, og |
| CliSV | er mængden af udsving i beholdningen af klinker udtrykt i ton. |

Cliprod

er mængden af fremstillede klinker udtrykt i ton

Cemdeliv

er mængden af cementleverancer udtrykt i ton

CemSV

er udsvingene i cementbeholdningen udtrykt i ton

CCR

er forholdet mellem klinker og cement (ton klinker pr. ton cement)

Clis

er mængden af leverede klinker udtrykt i ton

Clid

er mængden af afsendte klinker udtrykt i ton, og

CliSV

er mængden af udsving i beholdningen af klinker udtrykt i ton.

Forholdet mellem klinker og cement bestemmes enten særskilt for hver enkelt cementprodukt på grundlag af laboratorieanalyser i overensstemmelse med afsnit B.5.4 eller beregnes som forholdet ud fra forskellen mellem cementleveringer og beholdningsudsving og alle materialer, der anvendes som tilsætningsmidler til cementen, herunder bypass-støv og elfilterstøv.

Som minimumskrav til bestemmelse af emissionsfaktoren anvendes der en standardværdi på 0,525 t CO2/t klinker.

B.9.2.3.   Emissioner relateret til frasorteret støv

CO2-procesemissioner fra bypass-støv eller elfilterstøv, der forlader ovnsystemet, tilføjes emissionerne, korrigeret for et delvist kalcineringsforhold af elfilterstøv.

Minimumskrav: Der anvendes en emissionsfaktor på 0,525 t CO2/t støv.

Anbefalet forbedring: Emissionsfaktoren (EF) bestemmes mindst én gang årligt i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilags afsnit B.5.4 og ved hjælp af følgende formel:

Formula
  (Ligning 28)

hvor:

| EFCKD | er emissionsfaktoren for delvist kalcineret elfilterstøv [t CO2/t elfilterstøv (CKD)] |
| --- | --- |
| EFCli | er den anlægsspecifikke emissionsfaktor for klinker [t CO2/t klinker], og |
| d | er kalcineringen af elfilterstøv (frigivet CO2 i % af samlet mængde CO2 fra karbonater i råmaterialerne). |

EFCKD

er emissionsfaktoren for delvist kalcineret elfilterstøv [t CO2/t elfilterstøv (CKD)]

EFCli

er den anlægsspecifikke emissionsfaktor for klinker [t CO2/t klinker], og

d

er kalcineringen af elfilterstøv (frigivet CO2 i % af samlet mængde CO2 fra karbonater i råmaterialerne).

B.9.3.   Yderligere regler for emissioner fra fremstilling af salpetersyre

B.9.3.1   Generelle bestemmelser om N2O-måling

N2O-emissioner bestemmes ved hjælp af en målebaseret metode. N2O-koncentrationer i røggassen fra hver emissionskilde måles på et repræsentativt punkt efter NOx/N2O-rensningsudstyret, hvis et sådant findes. Der anvendes teknikker, der kan måle N2O-koncentrationer for alle emissionskilder, rensede som urensede. Alle målinger henføres til tør gas, hvor det er nødvendigt, og rapporteres på ensartet måde.

B.9.3.2.   Bestemmelse af røggasstrøm

Til overvågning af røggasstrømmen anvendes massebalancemetoden i dette bilags afsnit B.6.2.5, medmindre dette ikke er teknisk muligt. I dette tilfælde anvendes en alternativ metode, herunder en massebalancemetode baseret på væsentlige parametre, f.eks. tilført ammoniakmængde, eller strømningsbestemmelse ved kontinuerlig strømningsmåling af emissionerne.

Røggasstrømningen beregnes efter følgende formel:

Vflue gas flow [Nm3/h] = Vair × (1 – O2,air)/(1 – O2,flue gas)(Ligning 29)

hvor:

| V air | er den samlede tilførte luftmængde i Nm3/h ved standardbetingelser |
| --- | --- |
| O 2,air | er volumenbrøkdelen af O2 i tør luft (= 0,2095), og |
| O 2,flue gas | er volumenbrøkdelen af O2 i røggas. |
| Vair | beregnes som summen af alle luftstrømme, der føres ind i salpetersyrefremstillingsenheden, især primær og sekundær tilførselsluft, og tætningsluft, hvor det er relevant. |

V air

er den samlede tilførte luftmængde i Nm3/h ved standardbetingelser

O 2,air

er volumenbrøkdelen af O2 i tør luft (= 0,2095), og

O 2,flue gas

er volumenbrøkdelen af O2 i røggas.

Vair

beregnes som summen af alle luftstrømme, der føres ind i salpetersyrefremstillingsenheden, især primær og sekundær tilførselsluft, og tætningsluft, hvor det er relevant.

Alle målinger henføres til tør gas og rapporteres på ensartet måde.

B.9.3.3.   Oxygenkoncentrationer (O2)

Hvis det er nødvendigt for at beregne røggasstrømmen i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.9.3.2, måles oxygenkoncentrationerne i røggassen under anvendelse af kravene i dette bilags afsnit B.6.2.2. Alle målinger henføres til tør gas og rapporteres på ensartet måde.

C.   VARMESTRØMME

C.1.   Regler for bestemmelse af nettomålelig varme

C.1.1.   Principper

Alle anførte mængder af målelig varme henviser altid til nettomængden af målelig varme, bestemt som varmeindholdet (entalpi) af varmestrømmen overført til den varmeforbrugende proces eller eksterne bruger minus den tilbageførte strøms varmeindhold.

Varmeforbrugende processer, der er nødvendige for varmeproduktionen og -distributionen, såsom afluftning, behandling af spædevand og udblæsning, tages i betragtning i varmesystemets effektivitet og medregnes i varernes indlejrede emissioner.

Hvis det samme varmemedie anvendes i flere på hinanden følgende processer og dets varme forbruges fra forskellige temperaturniveauer, opgøres den forbrugte varmemængde i den enkelte varmeforbrugende proces særskilt, medmindre processerne er en del af de samme varers samlede fremstillingsproces. Genopvarmning af varmebæreren mellem på hinanden følgende varmeforbrugende processer behandles som supplerende varmeproduktion.

Hvis varme anvendes til køling gennem en absorptionskøleproces, betragtes denne køleproces som den varmeforbrugende proces.

C.1.2.   Metode til bestemmelse af nettomængder af målelig varme

Ved udvælgelsen af datakilder til opgørelse af energistrømme i henhold til dette bilags afsnit A.4 tages følgende metoder til bestemmelse af nettomængder af målelig varme i betragtning:

C.1.2.1.   Metode 1: Målinger

I forbindelse med denne metode måles alle relevante parametre, navnlig temperatur, tryk og varmebærerens tilstand for såvel overført som tilbageført varme. For så vidt angår damp henviser mediets tilstand til dets mætning eller grad af overhedning. Varmemediets (volumetriske) strømningshastighed måles. Baseret på de målte værdier bestemmes entalpien og varmeoverførselsmediets specifikke volumen ved hjælp af passende damptabeller eller teknisk software.

Mediets massestrømningshastighed beregnes som

Formula
  (Ligning 30)

hvor:

| | er massestrømningshastigheden i kg/s |
| --- | --- |
| | er den volumetriske strømningshastighed i m3/s, og |
| v | er det specifikke volumen i m3/kg. |

Formula

er massestrømningshastigheden i kg/s

Formula

er den volumetriske strømningshastighed i m3/s, og

v

er det specifikke volumen i m3/kg.

Da massestrømningshastigheden er den samme for varmebæreren for overført og tilbageført varme, beregnes varmestrømningshastigheden ud fra forskellen i entalpi mellem den overførte og den tilbageførte varmestrøm som følger:

Formula
  (Ligning 31)

hvor:

| | er varmestrømningshastigheden i kJ/s |
| --- | --- |
| hflow | er entalpien i den overførte strømning i kJ/kg |
| hreturn | er entalpien i tilbageførslen i kJ/kg, og |
| | er massestrømningshastigheden i kg/s. |

Formula

er varmestrømningshastigheden i kJ/s

hflow

er entalpien i den overførte strømning i kJ/kg

hreturn

er entalpien i tilbageførslen i kJ/kg, og

Formula

er massestrømningshastigheden i kg/s.

I tilfælde af damp eller varmt vand, der anvendes som varmebærer, hvor kondensatet ikke tilbageføres, eller hvor det ikke er muligt at anslå det tilbageførte kondensats entalpi, bestemmes hreturn
  på grundlag af temperaturen 90 °C.

Hvis massestrømningshastighederne vides ikke at være identiske, gælder følgende:

| a) | hvis der foreligger dokumentation for, at kondensatet forbliver i produktet (f.eks. i »levende« dampinjektionsprocesser), fratrækkes kondensatets entalpimængde ikke |
| --- | --- |

a)

hvis der foreligger dokumentation for, at kondensatet forbliver i produktet (f.eks. i »levende« dampinjektionsprocesser), fratrækkes kondensatets entalpimængde ikke

| b) | hvis varmebæreren vides at være tabt (f.eks. på grund af lækager eller udsivning), fratrækkes en anslået massestrøm fra varmebærerens massestrøm. |
| --- | --- |

b)

hvis varmebæreren vides at være tabt (f.eks. på grund af lækager eller udsivning), fratrækkes en anslået massestrøm fra varmebærerens massestrøm.

Ved bestemmelsen af den årlige nettovarmestrøm på grundlag af ovenstående data anvendes en af følgende metoder, afhængigt af tilgængeligt måle- og databehandlingsudstyr:

| a) | bestemmelse af årlige gennemsnitsværdier for parametrene til bestemmelse af den årlige gennemsnitlige entalpi for varmebæreren for overført og tilbageført varme ganget med den samlede årlige massestrøm ved brug af ligning 31 |
| --- | --- |

a)

bestemmelse af årlige gennemsnitsværdier for parametrene til bestemmelse af den årlige gennemsnitlige entalpi for varmebæreren for overført og tilbageført varme ganget med den samlede årlige massestrøm ved brug af ligning 31

| b) | bestemmelse af timeværdier for varmestrømmen og sammenlægning af disse værdier over varmesystemets samlede årlige driftstid. Afhængigt af databehandlingssystemet kan timeværdier erstattes af andre tidsintervaller, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

b)

bestemmelse af timeværdier for varmestrømmen og sammenlægning af disse værdier over varmesystemets samlede årlige driftstid. Afhængigt af databehandlingssystemet kan timeværdier erstattes af andre tidsintervaller, alt efter hvad der er relevant.

C.1.2.2.   Metode 2: Beregning af en tilnærmet værdi baseret på målt virkningsgrad

Mængden af målelig nettovarme bestemmes på grundlag af brændselsinputtet og varmeproduktionens målte virkningsgrad:

Formula
  (Ligning 32)

Formula
  (Ligning 33)

hvor:

| Q | er mængden af varme udtrykt i TJ |
| --- | --- |
| ηΗ | er den målte effektivitet af varmeproduktionen |
| EIn | er energitilførslen fra brændsler |
| ADi | er de årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) af brændsler i, og |
| NCVi | er brændslets nedre brændværdi i. |

Q

er mængden af varme udtrykt i TJ

ηΗ

er den målte effektivitet af varmeproduktionen

EIn

er energitilførslen fra brændsler

ADi

er de årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) af brændsler i, og

NCVi

er brændslets nedre brændværdi i.

Værdien af ηΗ
  måles enten over en forholdsvis lang periode, hvor der i tilstrækkelig grad tages hensyn til anlæggets belastning, eller hentes fra fabrikantens dokumentation. I denne forbindelse tages der hensyn til den særlige delbelastningskurve ved hjælp af en årlig belastningsfaktor som følger:

Formula
  (Ligning 34)

hvor:

| LF | er belastningsfaktoren, |
| --- | --- |
| EIn | er energitilførslen som bestemt ved hjælp af ligning 33 i rapporteringsperioden, og |
| EMax | er den maksimale brændstoftilførsel, hvis den varmeproducerende enhed havde kørt med 100 % nominel belastning i hele kalenderåret. |

LF

er belastningsfaktoren,

EIn

er energitilførslen som bestemt ved hjælp af ligning 33 i rapporteringsperioden, og

EMax

er den maksimale brændstoftilførsel, hvis den varmeproducerende enhed havde kørt med 100 % nominel belastning i hele kalenderåret.

Virkningsgraden beregnes ud fra den antagelse, at alt kondensat tilbageføres. Det tilbageførte kondensat antages at have en temperatur på 90 °C.

C.1.2.3.   Metode 3: Beregning af en tilnærmet værdi baseret på referencevirkningsgraden

Denne metode er identisk med metode 3, men der anvendes en referencevirkningsgrad på 70 % (ηRef,H = 0,7) i ligning 32.

C.1.3.   Særlige regler

Hvor et anlæg forbruger målelig varme produceret fra andre eksoterme kemiske processer end forbrænding, såsom i fremstilling af ammoniak eller salpetersyre, bestemmes den forbrugte varmemængde separat fra anden målelig varme, og dette varmeforbrug tildeles nul CO2e-emissioner.

Hvor målelig varme genindvindes fra ikkemålelig varme genereret fra brændsler og anvendt i fremstillingsprocesser efter denne anvendelse, f.eks. fra udstødningsgasser, fratrækkes den pågældende mængde af målelig nettovarme divideret med en referencevirkningsgrad på 90 % fra brændselsinputtet for at undgå dobbelttælling.

C.2.   Bestemmelse af brændstofblandingens emissionsfaktor for målelig varme

Hvis en fremstillingsproces forbruger målelig varme produceret i anlægget, bestemmes de varmerelaterede emissioner ved hjælp af en af følgende metoder.

C.2.1.   Emissionsfaktor for målelig varme produceret i anlægget på anden måde end ved kraftvarmeproduktion

For målelig varme, der produceres ved forbrænding af brændsler i anlægget, med undtagelse af varme produceret ved kraftvarmeproduktion, bestemmes emissionsfaktoren for den relevante brændselsblanding og emissionerne fra fremstillingsprocessen som følger:

EmHeat = EFmix · Qconsumed/η(Ligning 35)

hvor:

| EmHeat | er de varmerelaterede emissioner fra fremstillingsprocessen i t CO2 |
| --- | --- |
| EFmix | er emissionsfaktoren for den pågældende brændstofblanding udtrykt i t CO2/TJ, herunder emissioner fra røggasrensning, hvor det er relevant |
| Qconsumed | er mængden af målelig varme forbrugt i fremstillingsprocessen udtrykt i TJ, og |
| η | er effektiviteten af varmefremstillingsprocessen. |
| EFmix | beregnes som: |

EmHeat

er de varmerelaterede emissioner fra fremstillingsprocessen i t CO2

EFmix

er emissionsfaktoren for den pågældende brændstofblanding udtrykt i t CO2/TJ, herunder emissioner fra røggasrensning, hvor det er relevant

Qconsumed

er mængden af målelig varme forbrugt i fremstillingsprocessen udtrykt i TJ, og

η

er effektiviteten af varmefremstillingsprocessen.

EFmix

beregnes som:

EFmix = (Σ ADi · NCVi · EFi + EmFGC)/(Σ ADi · NCVi)(Ligning 36)

hvor:

| ADi | er de årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) af de brændsler i, der anvendes til den målelige varmefremstilling, udtrykt i ton eller Nm3 |
| --- | --- |
| NCVi | er brændslernes nedre brændværdi i udtrykt i TJ/t eller TJ/Nm3 |
| EFi | er brændslernes emissionsfaktorer i udtrykt i t CO2/TJ, og |
| EmFGC | er procesemissioner fra røggasvaskning udtrykt i t CO2. |

ADi

er de årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) af de brændsler i, der anvendes til den målelige varmefremstilling, udtrykt i ton eller Nm3

NCVi

er brændslernes nedre brændværdi i udtrykt i TJ/t eller TJ/Nm3

EFi

er brændslernes emissionsfaktorer i udtrykt i t CO2/TJ, og

EmFGC

er procesemissioner fra røggasvaskning udtrykt i t CO2.

Hvis en spildgas er en del af den anvendte brændstofblanding, og hvis emissionsfaktoren for spildgassen er højere end standardemissionsfaktoren for naturgas angivet i tabel 1 i bilag VIII, bruges denne standardemissionsfaktor til at beregne EFmix
  i stedet for emissionsfaktoren for spildgas.

C.2.2.   Emissionsfaktor for målelig varme produceret i anlægget ved kraftvarmeproduktion

Hvis målelig varme og elektricitet produceres ved kraftvarmeproduktion (dvs. ved kombineret produktion af varme og elektricitet (CHP)), bestemmes de relevante emissioner, der tilskrives målelig varme og elektricitet, som krævet i dette afsnit. Reglerne om elektricitet gælder også for produktion af mekanisk energi, hvis det er relevant.

Emissionerne fra en kraftvarmeenhed bestemmes som følger:

Formula
  (Ligning 37)

hvor:

| EmCHP | er kraftvarmeenhedens emissioner i rapporteringsperioden udtrykt i t CO2 |
| --- | --- |
| ADi | er brændslernes årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) i anvendt til kraftvarmeenheden udtrykt i ton eller Nm3, |
| NCVi | er brændslernes nedre brændværdi i udtrykt i TJ/t eller TJ/Nm3 |
| EFi | er brændslernes emissionsfaktorer i udtrykt i t CO2/TJ, og |
| EmFGC | er procesemissioner fra røggasvaskning udtrykt i t CO2. |

EmCHP

er kraftvarmeenhedens emissioner i rapporteringsperioden udtrykt i t CO2

ADi

er brændslernes årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) i anvendt til kraftvarmeenheden udtrykt i ton eller Nm3,

NCVi

er brændslernes nedre brændværdi i udtrykt i TJ/t eller TJ/Nm3

EFi

er brændslernes emissionsfaktorer i udtrykt i t CO2/TJ, og

EmFGC

er procesemissioner fra røggasvaskning udtrykt i t CO2.

Energiinputtet til kraftvarmeproduktionsenheden beregnes i overensstemmelse med ligning 33. De gennemsnitlige virkningsgrader for produktion i løbet af rapporteringsperioden af varme og elektricitet (eller mekanisk energi, hvis relevant) beregnes som følger:

Formula
  (Ligning 38)

Formula
  (Ligning 39)

hvor:

| ηheat | er den gennemsnitlige effektivitet af varmeproduktionen i rapporteringsperioden (dimensionsløs) |
| --- | --- |
| Qnet | er nettomængden af varme produceret af kraftvarmeenheden i løbet af rapporteringsperioden udtrykt i TJ som bestemt i overensstemmelse med afsnit C.1.2 |
| EIn | er energitilførslen som bestemt ved anvendelse af ligning 33 udtrykt i TJ |
| ηel | er den gennemsnitlige effektivitet af elproduktionen i rapporteringsperioden (dimensionsløs), og |
| Eel | er kraftvarmeenhedens nettoelproduktion i rapporteringsperioden, udtrykt i TJ. |

ηheat

er den gennemsnitlige effektivitet af varmeproduktionen i rapporteringsperioden (dimensionsløs)

Qnet

er nettomængden af varme produceret af kraftvarmeenheden i løbet af rapporteringsperioden udtrykt i TJ som bestemt i overensstemmelse med afsnit C.1.2

EIn

er energitilførslen som bestemt ved anvendelse af ligning 33 udtrykt i TJ

ηel

er den gennemsnitlige effektivitet af elproduktionen i rapporteringsperioden (dimensionsløs), og

Eel

er kraftvarmeenhedens nettoelproduktion i rapporteringsperioden, udtrykt i TJ.

Hvis bestemmelsen af virkningsgraderne ηheat
  og ηel
  ikke er teknisk mulig eller vil medføre urimelige omkostninger, anvendes værdier baseret på anlæggets tekniske dokumentation (projekteringsværdier). Hvis disse værdier ikke er tilgængelige, anvendes de konservative standardværdier ηheat = 0,55 og ηel = 0,25.

Tilskrivningsfaktorerne for varme og elektricitet fra kraftvarmeproduktion beregnes som følger:

Formula
  (Ligning 40)

Formula
  (Ligning 41)

hvor:

| FCHP,Heat | er tilskrivningsfaktoren for varme (dimensionsløs) |
| --- | --- |
| FCHP,El | er tilskrivningsfaktoren for elektricitet (eller mekanisk energi, hvis relevant) (dimensionsløs) |
| ηref, heat | er referenceeffektiviteten for varmeproduktion i en uafhængig kedel (dimensionsløs), og |
| ηref,el | er referenceeffektiviteten for elproduktion uden kraftvarmeproduktion (dimensionsløs). |

FCHP,Heat

er tilskrivningsfaktoren for varme (dimensionsløs)

FCHP,El

er tilskrivningsfaktoren for elektricitet (eller mekanisk energi, hvis relevant) (dimensionsløs)

ηref, heat

er referenceeffektiviteten for varmeproduktion i en uafhængig kedel (dimensionsløs), og

ηref,el

er referenceeffektiviteten for elproduktion uden kraftvarmeproduktion (dimensionsløs).

De relevante brændselsspecifikke referenceeffektiviteter er angivet i bilag IX.

Den specifikke emissionsfaktor for kraftvarmeproduktionsrelateret målelig varme, der anvendes ved tilskrivningen af varmerelaterede emissioner til fremstillingsprocesser, beregnes som:

EFCHP,Heat = EmCHP · FCHP,Heat/Qnet
  (Ligning 42)

hvor:

| EFCHP, heat | er emissionsfaktoren for fremstilling af målelig varme i kraftvarmeenheden udtrykt i t CO2/TJ, og |
| --- | --- |
| Qnet | er nettovarmen produceret af kraftvarmeenheden udtrykt i TJ. |

EFCHP, heat

er emissionsfaktoren for fremstilling af målelig varme i kraftvarmeenheden udtrykt i t CO2/TJ, og

Qnet

er nettovarmen produceret af kraftvarmeenheden udtrykt i TJ.

Den specifikke emissionsfaktor for kraftvarmeproduktionsrelateret elektricitet, der anvendes ved tilskrivningen af indirekte emissioner til fremstillingsprocesser beregnes som:

EFCHP,El = EmCHP · FCHP,El/EEl,prod
  (Ligning 43)

hvor:

| EEl,prod | er den elektricitet, der produceres af kraftvarmeenheden. |
| --- | --- |

EEl,prod

er den elektricitet, der produceres af kraftvarmeenheden.

Hvis en spildgas er en del af den anvendte brændstofblanding, og hvis emissionsfaktoren for spildgassen er højere end standardemissionsfaktoren for naturgas angivet i tabel 1 i bilag VIII, bruges denne standardemissionsfaktor til at beregne EFmix
  i stedet for emissionsfaktoren for spildgas.

C.2.3.   Emissionsfaktor for målelig varme produceret uden for anlægget

Hvis en fremstillingsproces forbruger målelig varme produceret uden for anlægget, bestemmes de varmerelaterede emissioner ved hjælp af en af følgende metoder.

| 1. | Hvis det anlæg, der producerer den målelige varme, er underlagt et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, eller hvis driftslederen af det anlæg, der forbruger den målelige varme, ved hjælp af relevante bestemmelser i varmeleveringskontrakten sikrer, at det anlæg, der producerer varmen, overvåger emissioner i overensstemmelse med dette bilag, bestemmes emissionsfaktoren for målelig varme ved hjælp af relevante ligninger i afsnit C.2.1 eller C.2.2, baseret på emissionsdata leveret af driftslederen af det anlæg, der producerer den målelige varme. |
| --- | --- |

1.

Hvis det anlæg, der producerer den målelige varme, er underlagt et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, eller hvis driftslederen af det anlæg, der forbruger den målelige varme, ved hjælp af relevante bestemmelser i varmeleveringskontrakten sikrer, at det anlæg, der producerer varmen, overvåger emissioner i overensstemmelse med dette bilag, bestemmes emissionsfaktoren for målelig varme ved hjælp af relevante ligninger i afsnit C.2.1 eller C.2.2, baseret på emissionsdata leveret af driftslederen af det anlæg, der producerer den målelige varme.

| 2. | Hvis metoden i henhold til punkt 1 ikke er tilgængelig, anvendes en standardværdi baseret på standardemissionsfaktoren for det brændsel, der oftest anvendes i landets industrisektor, under forudsætning af en kedelvirkningsgrad på 90 %. |
| --- | --- |

2.

Hvis metoden i henhold til punkt 1 ikke er tilgængelig, anvendes en standardværdi baseret på standardemissionsfaktoren for det brændsel, der oftest anvendes i landets industrisektor, under forudsætning af en kedelvirkningsgrad på 90 %.

D.   ELEKTRICITET

D.1.   Beregning af emissioner forbundet med elektricitet

Emissionerne vedrørende elproduktion eller -forbrug med henblik på beregning af indlejrede emissioner i overensstemmelse med afsnit F.1 beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Formula
  (Ligning 44)

hvor:

| Em

  el | er emissionerne relateret til produceret eller forbrugt elektricitet udtrykt i t CO2 |
| --- | --- |
| E

  el | er den producerede eller forbrugte elektricitet udtrykt i MWh eller TJ, og |
| EF

  el | er emissionsfaktoren for anvendt elektricitet udtrykt i CO2/MWh eller t CO2/TJ. |

Em

  el

er emissionerne relateret til produceret eller forbrugt elektricitet udtrykt i t CO2

E

  el

er den producerede eller forbrugte elektricitet udtrykt i MWh eller TJ, og

EF

  el

er emissionsfaktoren for anvendt elektricitet udtrykt i CO2/MWh eller t CO2/TJ.

D.2.   Regler for bestemmelse af emissionsfaktoren for elektricitet som importerede varer

Til bestemmelse af de specifikke faktiske indlejrede emissioner for elektricitet som importerede varer er kun direkte emissioner omfattet i overensstemmelse med afsnit 2 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956.

Emissionsfaktoren til beregning af de specifikke faktiske indlejrede emissioner for elektricitet fastsættes som følger:

| a) | Den specifikke standardværdi for et tredjeland, en gruppe af tredjelande eller en region i et tredjeland anvendes som den relevante CO2-emissionsfaktor som angivet i dette bilags punkt D.2.1. |
| --- | --- |

a)

Den specifikke standardværdi for et tredjeland, en gruppe af tredjelande eller en region i et tredjeland anvendes som den relevante CO2-emissionsfaktor som angivet i dette bilags punkt D.2.1.

| b) | Hvis ikke der foreligger nogen specifik standardværdi i henhold til litra a), anvendes CO2-emissionsfaktoren i EU som angivet i dette bilags punkt D.2.2. |
| --- | --- |

b)

Hvis ikke der foreligger nogen specifik standardværdi i henhold til litra a), anvendes CO2-emissionsfaktoren i EU som angivet i dette bilags punkt D.2.2.

| c) | Hvis en indberettende klarerer fremlægger tilstrækkelig dokumentation baseret på officielle og offentlige oplysninger, der påviser, at CO2-emissionsfaktoren i tredjelandet, gruppen af tredjelande eller regionen i et tredjeland, hvorfra elektricitet importeres, er lavere end værdierne i overensstemmelse med litra a) og b), og hvis betingelserne i dette bilags afsnit D.2.3 er opfyldt, bestemmes de påståede lavere værdier på grundlag af de tilgængelige og pålidelige data. |
| --- | --- |

c)

Hvis en indberettende klarerer fremlægger tilstrækkelig dokumentation baseret på officielle og offentlige oplysninger, der påviser, at CO2-emissionsfaktoren i tredjelandet, gruppen af tredjelande eller regionen i et tredjeland, hvorfra elektricitet importeres, er lavere end værdierne i overensstemmelse med litra a) og b), og hvis betingelserne i dette bilags afsnit D.2.3 er opfyldt, bestemmes de påståede lavere værdier på grundlag af de tilgængelige og pålidelige data.

| d) | En indberettende klarerer kan anvende faktiske indlejrede emissioner i stedet for standardværdier til beregning af indlejrede emissioner af den importerede elektricitet, hvis de kumulative kriterier i bilag IV, afsnit 5, litra a)-d), til forordning (EU) 2023/956 er opfyldt, og beregningen er baseret på data fastlagt af producenten af elektriciteten i henhold til dette bilag, beregnet ved hjælp af dette bilags afsnit D.2.3. |
| --- | --- |

d)

En indberettende klarerer kan anvende faktiske indlejrede emissioner i stedet for standardværdier til beregning af indlejrede emissioner af den importerede elektricitet, hvis de kumulative kriterier i bilag IV, afsnit 5, litra a)-d), til forordning (EU) 2023/956 er opfyldt, og beregningen er baseret på data fastlagt af producenten af elektriciteten i henhold til dette bilag, beregnet ved hjælp af dette bilags afsnit D.2.3.

D.2.1.   CO2-emissionsfaktorer baseret på specifikke standardværdier

I overensstemmelse med afsnit 4.2.1 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956 anvendes CO2-emissionsfaktorer i tredjelandet, gruppen af tredjelande eller regionen i et tredjeland baseret på de bedste data, der er tilgængelige for Kommissionen. Med henblik på denne forordning baseres disse CO2-emissionsfaktorer på data fra Det Internationale Energiagentur (IEA) og leveres af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret.

D.2.2.   EU's CO2-emissionsfaktorer

I henhold til afsnit 4.2.2 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956 finder CO2-emissionsfaktoren i Unionen anvendelse. Med henblik på denne forordning baseres CO2-emissionsfaktoren i Unionen på data fra Det Internationale Energiagentur (IEA) og leveres af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret.

D.2.3.   CO2-emissionsfaktor baseret på pålidelige data påvist af den indberettende klarerer

Med henblik på dette bilags afsnit D.2, litra c), leverer den indberettende klarerer datasættene fra alternative officielle kilder, herunder nationale statistikker for den femårsperiode, der slutter to år før rapporteringen.

For at afspejle virkningen af dekarboniseringspolitikker, såsom stigningen i fremstillingen af vedvarende energi, samt klimatiske forhold, såsom særligt kolde år, på den årlige elforsyning i de pågældende lande, beregner den indberettende klarerer CO2-emissionsfaktoren på grundlag af det vægtede gennemsnit af CO2-emissionsfaktoren for den femårsperiode, der slutter to år før rapporteringen.

Til dette formål beregner den indberettende klarerer de årlige CO2-emissionsfaktorer pr. fossil brændstofteknologi og dens respektive bruttoelproduktion i det tredjeland, der kan eksportere elektricitet til EU, baseret på følgende ligning:

Formula
  (Ligning 45)

hvor:

| Em

  el,y | er den årlige CO2-emissionsfaktor for alle fossile brændselsteknologier i det givne år i det tredjeland, der kan eksportere elektricitet til EU |
| --- | --- |
| E

  el,y | er den samlede bruttoelproduktion fra alle fossile brændselsteknologier i det år, EF

  i
  er CO2-emissionsfaktoren for hver fossil brændselsteknologi »i«, og |
| E

  el,i,y | er den årlige bruttoelproduktion for hver fossil brændselsteknologi »i«. |

Em

  el,y

er den årlige CO2-emissionsfaktor for alle fossile brændselsteknologier i det givne år i det tredjeland, der kan eksportere elektricitet til EU

E

  el,y

er den samlede bruttoelproduktion fra alle fossile brændselsteknologier i det år, EF

  i
  er CO2-emissionsfaktoren for hver fossil brændselsteknologi »i«, og

E

  el,i,y

er den årlige bruttoelproduktion for hver fossil brændselsteknologi »i«.

Den indberettende klarerer beregner CO2-emissionsfaktoren som et glidende gennemsnit af disse år begyndende med det indeværende år minus to, baseret på følgende ligning:

Formula
  (Ligning 46)

hvor:

| Em

  el | er CO2-emissionsfaktoren, der stammer fra det glidende gennemsnit af CO2-emissionsfaktorerne for de fem foregående år, startende fra indeværende år minus to år, indtil indeværende år minus seks år |
| --- | --- |
| Em

  el,y | er CO2-emissionsfaktoren for hvert år »i« |
| i | er det variable indeks for de år, der tages i betragtning, og |
| y | er det indeværende år. |

Em

  el

er CO2-emissionsfaktoren, der stammer fra det glidende gennemsnit af CO2-emissionsfaktorerne for de fem foregående år, startende fra indeværende år minus to år, indtil indeværende år minus seks år

Em

  el,y

er CO2-emissionsfaktoren for hvert år »i«

i

er det variable indeks for de år, der tages i betragtning, og

y

er det indeværende år.

D.2.4.   CO2-emissionsfaktor baseret på anlæggets faktiske CO2-emissioner

I henhold til afsnit 5 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956 kan en indberettende klarerer anvende faktiske indlejrede emissioner i stedet for standardværdier til beregning af indlejrede emissioner af den importerede elektricitet, hvis de kumulative kriterier i litra a)-d), som er angivet i det afsnit, er opfyldt.

D.3.   Regler for bestemmelse af elektricitetsmængder, der anvendes til fremstilling af andre varer end elektricitet

Med henblik på bestemmelse af indlejrede emissioner gælder måling af elmængder for reel effekt og ikke tilsyneladende effekt (kompleks effekt). Det er kun den aktive effektkomponent, der måles, og den reaktive effekt ses der bort fra.

For fremstilling af elektricitet refererer aktivitetsniveauet til nettoelektricitet, der forlader kraftværkets eller kraftvarmeenhedens systemgrænser, efter fradrag af internt forbrugt elektricitet.

D.4.   Regler for bestemmelse af de indlejrede indirekte emissioner af elektricitet som input til fremstilling af andre varer end elektricitet

I overgangsperioden bestemmes emissionsfaktorer for elektricitet ud fra enten:

| a) | den gennemsnitlige emissionsfaktor for oprindelseslandets elnet, baseret på data fra Det Internationale Energiagentur (IEA) leveret af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret eller |
| --- | --- |

a)

den gennemsnitlige emissionsfaktor for oprindelseslandets elnet, baseret på data fra Det Internationale Energiagentur (IEA) leveret af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret eller

| b) | enhver anden emissionsfaktor for oprindelseslandets elnet baseret på offentligt tilgængelige data, der repræsenterer enten den gennemsnitlige emissionsfaktor eller CO2-emissionsfaktoren som omhandlet i afsnit 4.3 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956. |
| --- | --- |

b)

enhver anden emissionsfaktor for oprindelseslandets elnet baseret på offentligt tilgængelige data, der repræsenterer enten den gennemsnitlige emissionsfaktor eller CO2-emissionsfaktoren som omhandlet i afsnit 4.3 i bilag IV til forordning (EU) 2023/956.

Som undtagelse fra litra a) og b) kan faktiske emissionsfaktorer for elektricitet anvendes i de tilfælde, der er specificeret i afsnit D.4.1-D.4.3.

D.4.1.   Emissionsfaktor for elektricitet produceret i anlægget på anden måde end ved kraftvarmeproduktion

For elektricitet, der produceres ved forbrænding af brændsler i anlægget, med undtagelse af elektricitet produceret ved kraftvarmeproduktion, bestemmes emissionsfaktoren for elektricitet EFEl
  baseret på den relevante brændselsblanding og emissionerne fra elproduktionen som følger:

EFEl = (Σ ADi · NCVi · EFi + EmFGC)/Elprod
  (Ligning 47)

hvor:

| ADi | er de årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) af de brændsler i, der bruges til elproduktion udtrykt i ton eller Nm3 |
| --- | --- |
| NCVi | er brændslernes nedre brændværdi i udtrykt i TJ/t eller TJ/Nm3 |
| EFi | er brændslernes emissionsfaktorer i udtrykt i t CO2/TJ |
| EmFGC | er procesemissioner fra røggasvaskning udtrykt i t CO2, og |
| ELprod | er nettomængden af fremstillet elektricitet udtrykt i MWh. Den kan omfatte mængder af elektricitet produceret fra andre kilder end forbrænding af brændsler. |

ADi

er de årlige aktivitetsdata (dvs. forbrugte mængder) af de brændsler i, der bruges til elproduktion udtrykt i ton eller Nm3

NCVi

er brændslernes nedre brændværdi i udtrykt i TJ/t eller TJ/Nm3

EFi

er brændslernes emissionsfaktorer i udtrykt i t CO2/TJ

EmFGC

er procesemissioner fra røggasvaskning udtrykt i t CO2, og

ELprod

er nettomængden af fremstillet elektricitet udtrykt i MWh. Den kan omfatte mængder af elektricitet produceret fra andre kilder end forbrænding af brændsler.

Hvis en spildgas er en del af den anvendte brændstofblanding, og hvis emissionsfaktoren for spildgassen er højere end standardemissionsfaktoren for naturgas angivet i tabel 1 i bilag VIII, bruges denne standardemissionsfaktor til at beregne EFEl
  i stedet for spildgassens emissionsfaktor.

D.4.2.   Emissionsfaktor for elektricitet produceret i anlægget ved kraftvarmeproduktion

Emissionsfaktoren for elproduktion fra kraftvarmeproduktion bestemmes i henhold til dette bilags afsnit C.2.2.

D.4.3.   Emissionsfaktor for elektricitet produceret uden for anlægget

| 1. | Hvis elektricitet modtages fra en kilde med en direkte teknisk forbindelse, og hvor alle relevante data er tilgængelige, bestemmes emissionsfaktoren for den pågældende elektricitet under anvendelse af afsnit D.4.1 eller D.4.2, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hvis elektriciteten modtages fra en elproducent i henhold til en elkøbsaftale, kan emissionsfaktoren for elektricitet bestemt i overensstemmelse med afsnit D.4.1 eller D.4.2 anvendes, alt efter hvad der er relevant, hvis den meddeles af elproducenten til driftslederen og gøres tilgængelig i henhold til bilag IV. |
| --- | --- |

2.

E.   OVERVÅGNING AF PRÆKURSORER

Hvis der i beskrivelsen af fremstillingslinjer for de fremstillingsprocesser, der er fastlagt for anlægget, er angivet relevante prækursorer, bestemmes mængden af hver prækursor, der forbruges i anlæggets fremstillingsprocesser, for at beregne de producerede komplekse varers samlede indlejrede emissioner i overensstemmelse med afsnit G i dette bilag.

Som en undtagelse fra det foregående afsnit er det kun mængden af yderligere prækursor, der anvendes og opnås fra andre anlæg eller fra andre fremstillingsprocesser, der bestemmes, hvis fremstillingen og anvendelsen af en prækursor er omfattet af den samme fremstillingsproces.

Den anvendte mængde og emissionsegenskaberne bestemmes særskilt for hvert anlæg, hvor prækursoren kommer fra. De metoder, der anvendes til at bestemme de krævede data, fastlægges i anlæggets dokumentation for overvågningsmetoden under anvendelse af følgende bestemmelser:

| 1. | Hvis prækursoren er fremstillet i anlægget, men i en anden fremstillingsproces, som er tildelt ved anvendelse af reglerne i dette bilags afsnit A.4, omfatter de datasæt, som skal fastlægges:






  a) | specifikke indlejrede direkte og indirekte gennemsnitlige emissioner for prækursoren i rapporteringsperioden udtrykt i ton CO2e pr. ton prækursor |
| --- | --- | --- |

1.

Hvis prækursoren er fremstillet i anlægget, men i en anden fremstillingsproces, som er tildelt ved anvendelse af reglerne i dette bilags afsnit A.4, omfatter de datasæt, som skal fastlægges:

a)

specifikke indlejrede direkte og indirekte gennemsnitlige emissioner for prækursoren i rapporteringsperioden udtrykt i ton CO2e pr. ton prækursor

| b) | mængden af forbrugt prækursor i hver fremstillingsproces i det anlæg, som den er en relevant prækursor for. |
| --- | --- |

b)

mængden af forbrugt prækursor i hver fremstillingsproces i det anlæg, som den er en relevant prækursor for.

| 2. | Hvis prækursoren er hentet fra et andet anlæg, omfatter de datasæt, der fastlægges:






  a) | oprindelseslandet for de importerede varer |
| --- | --- | --- |

2.

Hvis prækursoren er hentet fra et andet anlæg, omfatter de datasæt, der fastlægges:

a)

oprindelseslandet for de importerede varer

| b) | anlægget, hvor den er produceret, identificeret ved






  — | det unikke anlægs-ID, hvis tilgængeligt |
| --- | --- | --- |

b)

anlægget, hvor den er produceret, identificeret ved

—

det unikke anlægs-ID, hvis tilgængeligt

| — | den gældende FN-kode for handels- og transportlokationer (UN/LOCODE) for lokationen |
| --- | --- |

—

den gældende FN-kode for handels- og transportlokationer (UN/LOCODE) for lokationen

| — | en nøjagtig adresse og en engelsk udskrift og |
| --- | --- |

—

en nøjagtig adresse og en engelsk udskrift og

| — | anlæggets geografiske koordinater |
| --- | --- |

—

anlæggets geografiske koordinater

| c) | den anvendte fremstillingslinje som defineret i afsnit 3 i bilag II |
| --- | --- |

c)

den anvendte fremstillingslinje som defineret i afsnit 3 i bilag II

| d) | værdierne af relevante specifikke parametre, der kræves til at bestemme de indlejrede emissioner, som anført i afsnit 2 i bilag IV |
| --- | --- |

d)

værdierne af relevante specifikke parametre, der kræves til at bestemme de indlejrede emissioner, som anført i afsnit 2 i bilag IV

| e) | specifikke indlejrede direkte og indirekte gennemsnitlige emissioner for prækursoren i den seneste tilgængelige rapporteringsperiode udtrykt i ton CO2(e) CO2e pr. ton prækursor |
| --- | --- |

e)

specifikke indlejrede direkte og indirekte gennemsnitlige emissioner for prækursoren i den seneste tilgængelige rapporteringsperiode udtrykt i ton CO2(e) CO2e pr. ton prækursor

| f) | start- og slutdatoen for den rapporteringsperiode, der anvendes af det anlæg, hvorfra prækursoren blev opnået |
| --- | --- |

f)

start- og slutdatoen for den rapporteringsperiode, der anvendes af det anlæg, hvorfra prækursoren blev opnået

| g) | oplysningerne om den kulstofpris, der skal betales for prækursoren, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

g)

oplysningerne om den kulstofpris, der skal betales for prækursoren, hvis det er relevant.

Det anlæg, der fremstiller prækursoren, meddeler de relevante oplysninger, fortrinsvis ved hjælp af den elektroniske skabelon, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, og bilag IV.

| 3. | For hver mængde prækursor, for hvilken der er modtaget ufuldstændige eller inkonklusive data i henhold til punkt 2, kan de gældende standardværdier, der stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden, anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 3. |
| --- | --- |

3.

For hver mængde prækursor, for hvilken der er modtaget ufuldstændige eller inkonklusive data i henhold til punkt 2, kan de gældende standardværdier, der stilles til rådighed og offentliggøres af Kommissionen for overgangsperioden, anvendes på de betingelser, der er specificeret i denne forordnings artikel 4, stk. 3.

F.   REGLER FOR TILSKRIVNING AF ET ANLÆGS EMISSIONER TIL VARER

F.1.   Beregningsmetoder

Med henblik på at tilskrive anlæggets emissioner til varer, henføres emissioner, input og output til fremstillingsprocesser defineret i overensstemmelse med dette bilags afsnit A.4 ved hjælp af ligning 48 for direkte emissioner og ligning 49 for indirekte emissioner og ved brug af samlede tal i hele rapporteringsperioden for de parametre, der er angivet i ligningen. De tilskrevne direkte og indirekte emissioner konverteres derefter til specifikke indlejrede direkte og indirekte emissioner for de varer, der er et resultat af fremstillingsprocessen ved hjælp af ligning 50 og 51.

Formula
  (Ligning 48)

Hvis AttrEm

  Dir
  beregnes til at have en negativ værdi, sættes den til nul.

Formula
  (Ligning 49)

Formula
  (Ligning 50)

Formula
  (Ligning 51)

hvor:

| AttrEm

  Dir | er fremstillingsprocessens tilskrevne direkte emission i hele rapporteringsperioden udtrykt i t CO2e |
| --- | --- |
| AttrEm

  indir | er fremstillingsprocessens tilskrevne indirekte emission i hele rapporteringsperioden udtrykt i ton CO2e |
| DirEm
  - | er de direkte tilskrevne emissioner fra fremstillingsprocessen, bestemt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit B og følgende regler: |

AttrEm

  Dir

er fremstillingsprocessens tilskrevne direkte emission i hele rapporteringsperioden udtrykt i t CO2e

AttrEm

  indir

er fremstillingsprocessens tilskrevne indirekte emission i hele rapporteringsperioden udtrykt i ton CO2e

DirEm
  *

er de direkte tilskrevne emissioner fra fremstillingsprocessen, bestemt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit B og følgende regler:

Målelig varme: Hvis brændsler forbruges til fremstilling af målelig varme, som forbruges uden for den pågældende fremstillingsproces, eller som anvendes i mere end én fremstillingsproces (som omfatter tilfælde med import fra og eksport til andre anlæg), medtages brændslernes emissioner ikke i fremstillingsprocessens direkte tilskrevne emissioner, men tilføjes under parameteret EmH,import
  for at undgå dobbelttælling.

Spildgasser:

Emissionerne forårsaget af affaldsgasser, der produceres og fuldt ud forbruges inden for samme fremstillingsproces, er omfattet af DirEm*.

Emissionerne fra forbrændingen af affaldsgasser, der eksporteres fra fremstillingsprocessen, er fuldt ud omfattet af DirEm*, uanset hvor de forbruges. For eksport af affaldsgas beregnes udtrykket WGcorr,export
  imidlertid.

Emissioner fra forbrænding af røggasser importeret fra andre fremstillingsprocesser tages ikke i betragtning i DirEm*. I stedet beregnes udtrykket WGcorr,import

| Em

  H,imp | er emissionerne svarende til mængden af målelig varme importeret til fremstillingsprocessen, bestemt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit C samt følgende regler: |
| --- | --- |

Em

  H,imp

er emissionerne svarende til mængden af målelig varme importeret til fremstillingsprocessen, bestemt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit C samt følgende regler:

Emissioner relateret til målelig varme importeret til fremstillingsprocessen omfatter import fra andre anlæg, andre fremstillingsprocesser inden for samme anlæg samt varme modtaget fra en teknisk enhed (f.eks. et centralt kraftværk ved anlægget eller et mere komplekst dampnetværk med flere varmeproducerende enheder), der leverer varme til mere end én fremstillingsproces.

Emissioner fra målelig varme beregnes ved hjælp af følgende formel:

Formula
  (Ligning 52)

hvor:

| EFheat | er emissionsfaktoren for fremstillingen af målelig varme fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit C.2, udtrykt i t CO2/TJ, og |
| --- | --- |
| Qimp | er nettovarmen importeret til og forbrugt i fremstillingsprocessen udtrykt i TJ |
| Em

  H,exp | er emissionerne svarende til mængden af målelig varme, der eksporteres fra fremstillingsprocessen, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit C. For den eksporterede varme anvendes enten emissionerne fra den faktisk kendte brændselsblanding i overensstemmelse med afsnit C.2, eller — hvis den faktiske brændselsblanding ikke kendes — den standardemissionsfaktor for brændsel, der er mest almindeligt anvendt i landet og industrisektoren, forudsat en kedelvirkningsgrad på 90 %. |

EFheat

er emissionsfaktoren for fremstillingen af målelig varme fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit C.2, udtrykt i t CO2/TJ, og

Qimp

er nettovarmen importeret til og forbrugt i fremstillingsprocessen udtrykt i TJ

Em

  H,exp

er emissionerne svarende til mængden af målelig varme, der eksporteres fra fremstillingsprocessen, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit C. For den eksporterede varme anvendes enten emissionerne fra den faktisk kendte brændselsblanding i overensstemmelse med afsnit C.2, eller — hvis den faktiske brændselsblanding ikke kendes — den standardemissionsfaktor for brændsel, der er mest almindeligt anvendt i landet og industrisektoren, forudsat en kedelvirkningsgrad på 90 %.

Varme genvundet fra elektricitetsdrevne processer og fra salpetersyrefremstilling medregnes ikke

| WG

  corr,imp | er de tilskrevne direkte emissioner fra en fremstillingsproces, der forbruger affaldsgasser importeret fra andre fremstillingsprocesser, korrigeret for rapporteringsperioden ved hjælp af følgende formel: |
| --- | --- |

WG

  corr,imp

er de tilskrevne direkte emissioner fra en fremstillingsproces, der forbruger affaldsgasser importeret fra andre fremstillingsprocesser, korrigeret for rapporteringsperioden ved hjælp af følgende formel:

Formula
  (Ligning 53)

hvor:

| VWG | er mængden af den importerede affaldsgas, |
| --- | --- |
| NCVWG | er den importerede affaldsgas' nedre brændværdi, og |
| EFNG | er standardemissionsfaktoren for naturgas som angivet i bilag VIII |
| WG

  corr,exp | er emissionerne svarende til mængden af røggasser, der eksporteres fra fremstillingsprocessen, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit B og følgende formel: |

VWG

er mængden af den importerede affaldsgas,

NCVWG

er den importerede affaldsgas' nedre brændværdi, og

EFNG

er standardemissionsfaktoren for naturgas som angivet i bilag VIII

WG

  corr,exp

er emissionerne svarende til mængden af røggasser, der eksporteres fra fremstillingsprocessen, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit B og følgende formel:

Formula
  (Ligning 54)

hvor:

| VWG,exp | er mængden af affaldsgas, der eksporteres fra fremstillingsprocessen, |
| --- | --- |
| NCVWG | er affaldsgassens nedre brændværdi |
| EFNG | er standardemissionsfaktoren for naturgas som angivet i bilag VIII, og |
| Corrη | er den faktor, der tegner sig for forskellen i effektivitet mellem brugen af spildgas og brugen af referencebrændslet naturgas. Standardværdien er Corrη = 0,667 |
| Em

  el,prod | er emissionerne svarende til mængden af fremstillet elektricitet inden for fremstillingsprocessens grænser, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit D |
| Em

  el,cons | er emissionerne svarende til mængden af forbrugt elektricitet inden for fremstillingsprocessens grænser, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit D |
| SEE

  g,Dir | er de specifikke direkte indlejrede emissioner af varer g udtrykt i t CO2e pr. ton, gældende for rapporteringsperioden |
| SEE

  g,Indir | er de specifikke indirekte indlejrede emissioner af varer g udtrykt i t CO2e pr. ton, gældende for rapporteringsperioden |
| AL

  g | er aktivitetsniveauet for varerne g, dvs. mængden af varer g fremstillet i rapporteringsperioden i det pågældende anlæg, fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.2, udtrykt i ton. |

VWG,exp

er mængden af affaldsgas, der eksporteres fra fremstillingsprocessen,

NCVWG

er affaldsgassens nedre brændværdi

EFNG

er standardemissionsfaktoren for naturgas som angivet i bilag VIII, og

Corrη

er den faktor, der tegner sig for forskellen i effektivitet mellem brugen af spildgas og brugen af referencebrændslet naturgas. Standardværdien er Corrη = 0,667

Em

  el,prod

er emissionerne svarende til mængden af fremstillet elektricitet inden for fremstillingsprocessens grænser, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit D

Em

  el,cons

er emissionerne svarende til mængden af forbrugt elektricitet inden for fremstillingsprocessens grænser, fastlagt for rapporteringsperioden ved hjælp af reglerne i dette bilags afsnit D

SEE

  g,Dir

er de specifikke direkte indlejrede emissioner af varer g udtrykt i t CO2e pr. ton, gældende for rapporteringsperioden

SEE

  g,Indir

er de specifikke indirekte indlejrede emissioner af varer g udtrykt i t CO2e pr. ton, gældende for rapporteringsperioden

AL

  g

er aktivitetsniveauet for varerne g, dvs. mængden af varer g fremstillet i rapporteringsperioden i det pågældende anlæg, fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.2, udtrykt i ton.

F.2.   Overvågningsmetodologi for aktivitetsniveauer

Aktivitetsniveauet for en fremstillingsproces beregnes som den samlede masse af alle varer, der forlader fremstillingsprocessen i løbet af rapporteringsperioden for de i bilag I til forordning (EU) 2023/956 opførte varer efter den aggregerede varekategori i henhold til afsnit 2 i bilag II, som fremstillingsprocessen vedrører. Hvis fremstillingsprocesser er fastlagt således, at også fremstillingen af prækursorer er omfattet, undgås dobbelttælling ved kun at tælle de endelige produkter, der forlader fremstillingsprocessens systemgrænser. Eventuelle særlige bestemmelser fastsat for fremstillingsprocessen eller fremstillingslinjen i afsnit 3 i bilag II tages i betragtning. Hvis flere fremstillingslinjer anvendes på samme anlæg til fremstilling af varer, der hører under samme KN-kode, og hvor disse fremstillingslinjer har separate fremstillingsprocesser, beregnes de indlejrede emissioner af varerne separat for hver fremstillingslinje.

Kun varer, der kan sælges eller direkte anvendes som prækursor i en anden fremstillingsproces, tages i betragtning. Ikke-specifikke produkter, biprodukter, affald og skrot produceret i en fremstillingsproces, uanset om de returneres til fremstillingsprocesser, leveres til andre anlæg eller bortskaffes, indgår ikke i bestemmelsen af aktivitetsniveauet. De tildeles derfor indlejrede emissioner på nul, når de indgår i en anden fremstillingsproces.

Til bestemmelse af aktivitetsniveauer gælder de målekrav, der er fastsat i dette bilags afsnit B.4.

F.3.   Krævede overvågningsmetoder til tilskrivning af emissioner til fremstillingsprocesser

F.3.1.   Principper for fordeling af data på fremstillingsprocesser

| 1. | De valgte metoder til at fordele datasæt på fremstillingsprocesser fastlægges i dokumentationen for overvågningsmetoden. De gennemgås regelmæssigt for at forbedre datakvaliteten, hvor det er muligt, i overensstemmelse med dette bilags afsnit A. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hvis data for et specifikt datasæt ikke er tilgængelige for hver fremstillingsproces, vælges der en passende metode til at bestemme de nødvendige data for hver enkelt fremstillingsproces. Med henblik herpå anvendes et af følgende principper, afhængigt af hvilket princip der sikrer de mest nøjagtige resultater:






  a) | hvis der produceres forskellige varer én efter én på samme fremstillingslinje, fordeles input, output og dertil hørende emissioner fortløbende på grundlag af brugstiden pr. år for hver fremstillingsproces |
| --- | --- | --- |

2.

a)

hvis der produceres forskellige varer én efter én på samme fremstillingslinje, fordeles input, output og dertil hørende emissioner fortløbende på grundlag af brugstiden pr. år for hver fremstillingsproces

| b) | input, output og dertil hørende emissioner fordeles på grundlag af de individuelle producerede varers masse eller volumen eller der benyttes skøn, som baseres på forholdet mellem de frie reaktionsentalpier for de involverede kemiske reaktioner eller på en anden egnet fordelingsnøgle, der bygger på stringente videnskabelige metoder. |
| --- | --- |

b)

input, output og dertil hørende emissioner fordeles på grundlag af de individuelle producerede varers masse eller volumen eller der benyttes skøn, som baseres på forholdet mellem de frie reaktionsentalpier for de involverede kemiske reaktioner eller på en anden egnet fordelingsnøgle, der bygger på stringente videnskabelige metoder.

| 3. | Hvis flere måleinstrumenter af forskellig kvalitet bidrager til måleresultater, anvendes en af følgende metoder til opdeling af data på anlægsniveau vedrørende mængder af materialer, brændsler, målelig varme eller elektricitet til fremstillingsprocesser:






  a) | bestemmelse af opdelingen baseret på bestemmelsesmetoder såsom fordelingsmåling, estimat, korrelation, der finder anvendelse på alle produktionsprocesser. Hvis summen af data på produktionsprocesniveau ikke stemmer overens med de data, der er bestemt særskilt for anlægget, anvendes følgende ensartede »afstemningsfaktor« for at sikre en ensartet korrektion, der stemmer overens med det samlede tal for anlægget:

  RecF = DInst/Σ DPP
  (Ligning 55)
  hvor:







  RecF | er afstemningsfaktoren |
| --- | --- | --- | --- |
| DInst | er den fastsatte dataværdi for anlægget som helhed, og |
| DPP | er dataværdierne for de forskellige fremstillingsprocesser. |

3.

a)

bestemmelse af opdelingen baseret på bestemmelsesmetoder såsom fordelingsmåling, estimat, korrelation, der finder anvendelse på alle produktionsprocesser. Hvis summen af data på produktionsprocesniveau ikke stemmer overens med de data, der er bestemt særskilt for anlægget, anvendes følgende ensartede »afstemningsfaktor« for at sikre en ensartet korrektion, der stemmer overens med det samlede tal for anlægget:

RecF = DInst/Σ DPP
  (Ligning 55)

hvor:

RecF

er afstemningsfaktoren

DInst

er den fastsatte dataværdi for anlægget som helhed, og

DPP

er dataværdierne for de forskellige fremstillingsprocesser.

Dataene fra hver fremstillingsproces korrigeres derefter som følger, hvor DPP,corr
  er den korrigerede værdi af DPP
  :

DPP,corr = DPP × RecF(Ligning 56)

| b) | Hvis kun dataene for en enkelt fremstillingsproces er ukendte eller af ringere kvalitet end dataene for de øvrige fremstillingsprocesser, kan kendte data for fremstillingsprocessen fratrækkes i dataene for anlægget som helhed. Denne metode foretrækkes udelukkende for fremstillingsprocesser, som bidrager med mindre mængder til anlæggets tildeling. |
| --- | --- |

b)

Hvis kun dataene for en enkelt fremstillingsproces er ukendte eller af ringere kvalitet end dataene for de øvrige fremstillingsprocesser, kan kendte data for fremstillingsprocessen fratrækkes i dataene for anlægget som helhed. Denne metode foretrækkes udelukkende for fremstillingsprocesser, som bidrager med mindre mængder til anlæggets tildeling.

F.3.2.   Procedure for sporing af KN-koder for varer og prækursorer

Med henblik på korrekt tilskrivning af data på fremstillingsprocesser fører anlægget en liste over alle varer og prækursorer, der er fremstillet på anlægget, samt prækursorer, der er opnået uden for anlægget, og deres gældende KN-koder. Ud fra denne liste:

| 1. | fordeles produkter og deres årlige produktionstal på fremstillingsprocesser i overensstemmelse med de aggregerede varekategorier, der er angivet i afsnit 2 i bilag II |
| --- | --- |

1.

fordeles produkter og deres årlige produktionstal på fremstillingsprocesser i overensstemmelse med de aggregerede varekategorier, der er angivet i afsnit 2 i bilag II

| 2. | tages disse oplysninger i betragtning ved fordeling af input, output og emissioner særskilt på fremstillingsprocesser. |
| --- | --- |

2.

tages disse oplysninger i betragtning ved fordeling af input, output og emissioner særskilt på fremstillingsprocesser.

I denne forbindelse fastlægges, dokumenteres, gennemføres og vedligeholdes der en procedure for regelmæssig kontrol af, om de varer og prækursorer, der produceres i anlægget, er i overensstemmelse med de KN-koder, der blev anvendt ved oprettelsen af overvågningsmetodeplanen. Denne procedure indeholder desuden foranstaltninger til at identificere, om anlægget producerer nye varer, og til at sikre, at der bestemmes en gældende KN-kode for det nye produkt, og at det tilføjes listen over varer med henblik på at tildele relaterede input, output og emissioner på den relevante fremstillingsproces.

F.4.   Yderligere regler for tilskrivning af direkte emissioner

| 1. | Emissioner fra kildestrømme eller emissionskilder, der udelukkende tilskrives en enkelt fremstillingsproces, fordeles fuldt ud på denne fremstillingsproces. Hvis der anvendes en massebalance, trækkes udgående kildestrømme fra i overensstemmelse med dette bilags afsnit B.3.2. For at undgå dobbelttælling tilskrives kildestrømme, som konverteres til spildgasser, med undtagelse af spildgasser, der produceres og forbruges helt i samme fremstillingsproces, ved brug af ligning 53 og 54. Den nødvendige overvågning af den nedre brændværdi og volumenet af den respektive spildgas udføres ved at anvende reglerne i dette bilags afsnit B.4 og B.5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Følgende metoder for tilskrivning af direkte emissioner anvendes kun, hvis kildestrømmene eller emissionskilderne vedrører mere end én fremstillingsproces:






  a) | emissioner fra kildestrømme eller emissionskilder, der anvendes til fremstilling af målelig varme, tilskrives fremstillingsprocesser i henhold til dette bilags afsnit F.5. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

emissioner fra kildestrømme eller emissionskilder, der anvendes til fremstilling af målelig varme, tilskrives fremstillingsprocesser i henhold til dette bilags afsnit F.5.

| b) | Hvis spildgasser ikke anvendes i den samme fremstillingsproces, hvor de produceres, tilskrives emissionerne fra spildgasser i henhold til reglerne og ligningerne i dette bilags afsnit F.1. |
| --- | --- |

b)

Hvis spildgasser ikke anvendes i den samme fremstillingsproces, hvor de produceres, tilskrives emissionerne fra spildgasser i henhold til reglerne og ligningerne i dette bilags afsnit F.1.

| c) | Hvis mængderne af kildestrømme, der kan tilskrives fremstillingsprocesser, bestemmes ved måling før brug i fremstillingsprocessen, anvendes den passende metode i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.3.1. |
| --- | --- |

c)

Hvis mængderne af kildestrømme, der kan tilskrives fremstillingsprocesser, bestemmes ved måling før brug i fremstillingsprocessen, anvendes den passende metode i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.3.1.

| d) | Hvis emissioner fra kildestrømme eller emissionskilder ikke kan tilskrives efter andre metoder, tilskrives de ved brug af korrelaterede parametre, der allerede er fordelt på fremstillingsprocesser i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.3.1. Til det formål tilskrives kildestrømsmængder og deres respektive emissioner proportionalt med forholdet, hvorefter disse parametre er fordelt på fremstillingsprocesser. Passende parametre omfatter mængden af producerede varer, massen eller volumenet af forbrugt brændsel eller materiale, mængden af produceret ikkemålelig varme, driftstimer eller kendt udstyrseffektivitet. |
| --- | --- |

d)

Hvis emissioner fra kildestrømme eller emissionskilder ikke kan tilskrives efter andre metoder, tilskrives de ved brug af korrelaterede parametre, der allerede er fordelt på fremstillingsprocesser i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.3.1. Til det formål tilskrives kildestrømsmængder og deres respektive emissioner proportionalt med forholdet, hvorefter disse parametre er fordelt på fremstillingsprocesser. Passende parametre omfatter mængden af producerede varer, massen eller volumenet af forbrugt brændsel eller materiale, mængden af produceret ikkemålelig varme, driftstimer eller kendt udstyrseffektivitet.

F.5.   Yderligere regler for tilskrivning af emissioner fra målelig varme

De generelle beregningsprincipper i dette bilags afsnit F.1 finder anvendelse. De relevante varmestrømme bestemmes i overensstemmelse med dette bilags afsnit C.1 og emissionsfaktoren for målelig varme ved anvendelse af dette bilags afsnit C.2.

Hvis tab af målelig varme bestemmes separat fra de mængder, der anvendes i fremstillingsprocesser, lægges emissioner relateret til disse varmetab forholdsmæssigt til emissionerne fra alle fremstillingsprocesser, hvori der anvendes målelig varme produceret i anlægget, for at sikre, at 100 % af mængden af målelig nettovarme produceret i anlægget, eller importeret eller eksporteret af anlægget, samt mængder, der overføres mellem fremstillingsprocesser, tilskrives fremstillingsprocesser uden nogen undladelse eller dobbelttælling.

G.   BEREGNING AF KOMPLEKSE VARERS SPECIFIKKE INDLEJREDE EMISSIONER

I overensstemmelse med bilag IV til forordning (EU) 2023/956 beregnes de specifikke indlejrede emissioner SEE
  g for komplekse varer g som følger:

Formula
  (Ligning 57)

Formula
  (Ligning 58)

hvor:

| SEE

  g | er de specifikke direkte eller indirekte indlejrede emissioner for (komplekse) varer g udtrykt t CO2e pr. ton varer g |
| --- | --- |
| AttrEm

  g | er de tilskrevne direkte eller indirekte emissioner fra fremstillingsprocessen, der resulterer i varer g fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.1 for rapporteringsperioden udtrykt i t CO2e |
| AL

  g | er aktivitetsniveauet for fremstillingsprocessen, der resulterer i varer g fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.2 for rapporteringsperioden, udtrykt i ton |
| EE

  InpMat | er de indlejrede direkte eller indirekte emissioner fra alle prækursorer forbrugt i løbet af rapporteringsperioden, som er defineret som relevante for fremstillingsprocessen for varer g i afsnit 3 i bilag II udtrykt i t CO2e |
| M

  i | er massen af prækursor i anvendt i fremstillingsprocessen, der resulterer i g i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton prækursor i, og |
| SEE

  i | er de specifikke direkte eller indirekte indlejrede emissioner af prækursor i udtrykt i t CO2e pr. ton prækursor i. |

SEE

  g

er de specifikke direkte eller indirekte indlejrede emissioner for (komplekse) varer g udtrykt t CO2e pr. ton varer g

AttrEm

  g

er de tilskrevne direkte eller indirekte emissioner fra fremstillingsprocessen, der resulterer i varer g fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.1 for rapporteringsperioden udtrykt i t CO2e

AL

  g

er aktivitetsniveauet for fremstillingsprocessen, der resulterer i varer g fastlagt i overensstemmelse med dette bilags afsnit F.2 for rapporteringsperioden, udtrykt i ton

EE

  InpMat

er de indlejrede direkte eller indirekte emissioner fra alle prækursorer forbrugt i løbet af rapporteringsperioden, som er defineret som relevante for fremstillingsprocessen for varer g i afsnit 3 i bilag II udtrykt i t CO2e

M

  i

er massen af prækursor i anvendt i fremstillingsprocessen, der resulterer i g i løbet af rapporteringsperioden, udtrykt i ton prækursor i, og

SEE

  i

er de specifikke direkte eller indirekte indlejrede emissioner af prækursor i udtrykt i t CO2e pr. ton prækursor i.

I denne beregning tages der kun hensyn til prækursorer, der ikke er omfattet af samme fremstillingsproces som varer g. Hvis den samme prækursor opnås fra forskellige anlæg, behandles prækursoren fra hvert anlæg særskilt.

Hvis en prækursor i selv har prækursorer, tages disse prækursorer først i betragtning ved brug af den samme beregningsmetode for at beregne de indlejrede emissioner fra prækursoren i, før de bruges til at beregne de indlejrede emissioner af varer g. Denne metode bruges rekursivt til alle prækursorer, som er komplekse varer.

Parametret Mi
  henviser til den samlede masse prækursor, der kræves for at fremstille mængden ALg
  . Det omfatter også mængder af prækursoren, som ikke ender i de komplekse varer, men som spildes, afskæres, forbrændes, modificeres kemisk osv. i fremstillingsprocessen og forlader processen som biprodukter, skrot, rester, affald eller emissioner.

For at tilvejebringe data, der kan anvendes uafhængigt af aktivitetsniveauer, bestemmes det specifikke masseforbrug mi
  for hver prækursor i og medtages i meddelelsen i henhold til bilag IV:

Formula
  (Ligning 59)

Derved kan de specifikke indlejrede emissioner for komplekse varer g udtrykkes som:

Formula
  (Ligning 60)

hvor:

| ae

  g | er de specifikke tilskrevne direkte eller indirekte emissioner fra fremstillingsprocessen, der resulterer i varer g udtrykt i t CO2e pr. ton g svarende til specifikke indlejrede emissioner uden prækursorers indlejrede emissioner: |
| --- | --- |

ae

  g

er de specifikke tilskrevne direkte eller indirekte emissioner fra fremstillingsprocessen, der resulterer i varer g udtrykt i t CO2e pr. ton g svarende til specifikke indlejrede emissioner uden prækursorers indlejrede emissioner:

Formula
  (Ligning 61)

| m

  i | er det specifikke masseforbrug af prækursor i brugt i fremstillingsprocessen, hvilket resulterer i et ton varer g, udtrykt i ton prækursor i pr. ton varer g (dvs. dimensionsløst), og |
| --- | --- |
| SEE

  i | er de specifikke direkte eller indirekte indlejrede emissioner af prækursor i udtrykt i t CO2e pr. ton prækursor i. |

m

  i

er det specifikke masseforbrug af prækursor i brugt i fremstillingsprocessen, hvilket resulterer i et ton varer g, udtrykt i ton prækursor i pr. ton varer g (dvs. dimensionsløst), og

SEE

  i

er de specifikke direkte eller indirekte indlejrede emissioner af prækursor i udtrykt i t CO2e pr. ton prækursor i.

H.   VALGFRIE FORANSTALTNINGER TIL AT ØGE DATAKVALITETEN

| 1. | Kilder til risici for fejl identificeres i datastrømmen fra primære data til endelige data i meddelelsen i henhold til bilag IV. Der etableres, dokumenteres, gennemføres og vedligeholdes et effektivt kontrolsystem for at sikre, at kommunikationen fra datastrømsaktiviteter ikke indeholder ukorrekte angivelser og er i overensstemmelse med dokumentationen for overvågningsmetoden og i overensstemmelse med dette bilag.
  Risikovurderingen i henhold til første afsnit stilles efter anmodning til rådighed for Kommissionen og den kompetente myndighed. Hvis driftslederen vælger at bruge verifikation i overensstemmelse med anbefalede forbedringer, stiller driftslederen den også til rådighed med henblik på verifikation. |
| --- | --- |

1.

Risikovurderingen i henhold til første afsnit stilles efter anmodning til rådighed for Kommissionen og den kompetente myndighed. Hvis driftslederen vælger at bruge verifikation i overensstemmelse med anbefalede forbedringer, stiller driftslederen den også til rådighed med henblik på verifikation.

| 2. | Med henblik på risikovurderingen etableres, dokumenteres, gennemføres og vedligeholdes skriftlige procedurer for dataflowaktiviteter samt for kontrolaktiviteter, og henvisninger til disse procedurer indgår i dokumentationen for overvågningsmetoden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kontrolaktiviteter som omhandlet i stk. 2 omfatter, hvor det er relevant:






  a) | kvalitetssikring af det relevante måleudstyr |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kvalitetssikring af det relevante måleudstyr

| b) | kvalitetssikring af IT-systemer, som sikrer, at de relevante systemer er udformet, dokumenteret, testet og implementeret, og at de kontrolleres og vedligeholdes på en sådan måde, at databearbejdningen bliver pålidelig, nøjagtig og rettidig under hensyntagen til de identificerede risici i forbindelse med risikovurderingen |
| --- | --- |

b)

kvalitetssikring af IT-systemer, som sikrer, at de relevante systemer er udformet, dokumenteret, testet og implementeret, og at de kontrolleres og vedligeholdes på en sådan måde, at databearbejdningen bliver pålidelig, nøjagtig og rettidig under hensyntagen til de identificerede risici i forbindelse med risikovurderingen

| c) | en adskillelse af opgaver i datastrømsaktiviteter og kontrolaktiviteter samt håndtering af nødvendige kompetencer |
| --- | --- |

c)

en adskillelse af opgaver i datastrømsaktiviteter og kontrolaktiviteter samt håndtering af nødvendige kompetencer

| d) | interne evalueringer og validering af data |
| --- | --- |

d)

interne evalueringer og validering af data

| e) | korrektioner og korrigerende foranstaltninger |
| --- | --- |

e)

korrektioner og korrigerende foranstaltninger

| f) | kontrol af outsourcede processer |
| --- | --- |

f)

kontrol af outsourcede processer

| g) | registrering og dokumentation, herunder håndtering af dokumentversioner. |
| --- | --- |

g)

registrering og dokumentation, herunder håndtering af dokumentversioner.

| 4. | Med henblik på punkt 3, litra a), sikres det, at det anvendte måleudstyr både før og under brug kalibreres, justeres og kontrolleres regelmæssigt i forhold til standarder, der svarer til de foreliggende internationale målestandarder, og i forhold til de identificerede risici.
  Hvis nogle af målesystemernes komponenter ikke kan kalibreres, udpeges disse i dokumentationen for overvågningsmetoden, og der fastsættes alternative kontrolaktiviteter.
  Når det konstateres, at udstyret ikke overholder den krævede ydeevne, træffes de nødvendige korrigerende foranstaltninger straks. |
| --- | --- |

4.

Hvis nogle af målesystemernes komponenter ikke kan kalibreres, udpeges disse i dokumentationen for overvågningsmetoden, og der fastsættes alternative kontrolaktiviteter.

Når det konstateres, at udstyret ikke overholder den krævede ydeevne, træffes de nødvendige korrigerende foranstaltninger straks.

| 5. | Med henblik på punkt 3, litra d), gennemgås og valideres data, der stammer fra de datastrømsaktiviteter, der er omhandlet i punkt 2, regelmæssigt. Denne gennemgang og validering af data omfatter:






  a) | en kontrol af, om dataene er fuldstændige |
| --- | --- | --- |

5.

a)

en kontrol af, om dataene er fuldstændige

| b) | en sammenligning af de data, som er bestemt i den foregående rapporteringsperiode, og navnlig konsistenskontrol baseret på tidsrækker af de relevante fremstillingsprocessers drivhusgaseffektivitet |
| --- | --- |

b)

en sammenligning af de data, som er bestemt i den foregående rapporteringsperiode, og navnlig konsistenskontrol baseret på tidsrækker af de relevante fremstillingsprocessers drivhusgaseffektivitet

| c) | en sammenligning af data og værdier fra forskellige dataindsamlingssystemer, navnlig for produktionsprotokoller, salgstal og lagerbeholdninger af relevante varer |
| --- | --- |

c)

en sammenligning af data og værdier fra forskellige dataindsamlingssystemer, navnlig for produktionsprotokoller, salgstal og lagerbeholdninger af relevante varer

| d) | sammenligninger og fuldstændighedstjek af data på anlægs- og fremstillingsprocesniveau for relevante varer. |
| --- | --- |

d)

sammenligninger og fuldstændighedstjek af data på anlægs- og fremstillingsprocesniveau for relevante varer.

| 6. | Med henblik på anvendelsen af stk. 3, litra e), sikres det, at der iværksættes korrigerende foranstaltninger, og at berørte data rettes uden unødig forsinkelse, når det viser sig, at datastrømsaktiviteter eller kontrolaktiviteter ikke fungerer effektivt eller ikke er i overensstemmelse med reglerne i dokumentationen af procedurerne for disse aktiviteter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Med henblik på punkt 3, litra f), foretages følgende, når en eller flere datastrøms- eller kontrolaktiviteter, jf. punkt 1, outsources fra anlægget:






  a) | kontrol af kvaliteten af de outsourcede datastrøms- og kontrolaktiviteter i overensstemmelse med dette bilag |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kontrol af kvaliteten af de outsourcede datastrøms- og kontrolaktiviteter i overensstemmelse med dette bilag

| b) | definition af passende krav til resultaterne af de outsourcede processer og til de metoder, der anvendes i disse processer |
| --- | --- |

b)

definition af passende krav til resultaterne af de outsourcede processer og til de metoder, der anvendes i disse processer

| c) | kontrol af kvaliteten af resultaterne og metoderne, jf. litra b) i dette punkt |
| --- | --- |

c)

kontrol af kvaliteten af resultaterne og metoderne, jf. litra b) i dette punkt

| d) | sikring af, at outsourcede aktiviteter udføres således, at der reageres på de iboende risici og kontrolrisici, der er identificeret i risikovurderingen. |
| --- | --- |

d)

sikring af, at outsourcede aktiviteter udføres således, at der reageres på de iboende risici og kontrolrisici, der er identificeret i risikovurderingen.

| 8. | Kontrolsystemets effektivitet overvåges, herunder ved at udføre interne undersøgelser og tage hensyn til verifikatorens resultater, hvis der anvendes verifikation.
  Såfremt det vurderes, at kontrolsystemet er ineffektivt eller ikke svarer til de identificerede risici, forbedres kontrolsystemet, og dokumentationen for overvågningsmetoden ajourføres i overensstemmelse hermed, herunder i givet fald de underliggende skriftlige procedurer for datastrømsaktiviteter, risikovurderinger og kontrolaktiviteter. |
| --- | --- |

8.

Såfremt det vurderes, at kontrolsystemet er ineffektivt eller ikke svarer til de identificerede risici, forbedres kontrolsystemet, og dokumentationen for overvågningsmetoden ajourføres i overensstemmelse hermed, herunder i givet fald de underliggende skriftlige procedurer for datastrømsaktiviteter, risikovurderinger og kontrolaktiviteter.

| 9. | Anbefalet forbedring: Driftslederen kan frivilligt lade anlæggets emissionsdata og specifikke indlejrede emissionsdata for varer som udarbejdet i overensstemmelse med bilag IV verificere af en uafhængig verifikator, der er akkrediteret i henhold til ISO 14065, eller i henhold til reglerne for det kvalificerede overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem, der er relevant for anlægget. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  FN's internationale panel om klimaændringer (IPCC): IPCC-retningslinjerne for nationale opgørelser af drivhusgasser.

(*1)  Anlæggene bestemmer faktoren ved egne målinger. Hvis dette ikke er teknisk muligt eller involverer urimelige omkostninger, anvendes værdierne for CWPB-metoden.

---

BILAG IV

Indholdet af den anbefalede kommunikation fra driftsledere af anlæg til indberettende klarerere

1.   INDHOLDET AF KOMMUNIKATIONSSKABELONEN VEDRØRENDE EMISSIONSDATA

Generelle oplysninger

| 1. | Oplysninger om anlægget:






  a) | driftslederen navn og kontaktoplysninger |
| --- | --- | --- |

1.

a)

driftslederen navn og kontaktoplysninger

| b) | anlæggets navn |
| --- | --- |

b)

anlæggets navn

| c) | anlæggets kontaktoplysninger |
| --- | --- |

c)

anlæggets kontaktoplysninger

| d) | det unikke anlægs-id, hvis tilgængeligt |
| --- | --- |

d)

det unikke anlægs-id, hvis tilgængeligt

| e) | den gældende FN-kode for handels- og transportlokationer (UN/LOCODE) for lokationen |
| --- | --- |

e)

den gældende FN-kode for handels- og transportlokationer (UN/LOCODE) for lokationen

| f) | en nøjagtig adresse og en engelsk udskrift |
| --- | --- |

f)

en nøjagtig adresse og en engelsk udskrift

| g) | geografiske koordinater for anlæggets vigtigste emissionskilde. |
| --- | --- |

g)

geografiske koordinater for anlæggets vigtigste emissionskilde.

| 2. | De anvendte fremstillingsprocesser og -linjer som anført i tabel 1 i bilag II for hver af de aggregerede varekategorier. |
| --- | --- |

2.

| 3. | For hver af varerne, som enten opføres for hver KN-kode separat eller samlet efter aggregeret varekategori i overensstemmelse med afsnit 2 i bilag II:






  a) | de specifikke direkte indlejrede emissioner fra hver af varerne |
| --- | --- | --- |

3.

a)

de specifikke direkte indlejrede emissioner fra hver af varerne

| b) | oplysninger om datakvaliteten og de anvendte metoder, især hvis de indlejrede emissioner er blevet fuldstændigt bestemt på grundlag af overvågning, eller om nogen af de standardværdier, som Kommissionen har stillet til rådighed og offentliggjort for overgangsperioden, er blevet anvendt |
| --- | --- |

b)

oplysninger om datakvaliteten og de anvendte metoder, især hvis de indlejrede emissioner er blevet fuldstændigt bestemt på grundlag af overvågning, eller om nogen af de standardværdier, som Kommissionen har stillet til rådighed og offentliggjort for overgangsperioden, er blevet anvendt

| c) | de specifikke indirekte indlejrede emissioner for hver af varerne, og metoden til, hvordan emissionsfaktoren blev bestemt, og den anvendte informationskilde |
| --- | --- |

c)

de specifikke indirekte indlejrede emissioner for hver af varerne, og metoden til, hvordan emissionsfaktoren blev bestemt, og den anvendte informationskilde

| d) | emissionsfaktoren, der er anvendt for elektricitet som importerede varer, udtrykt som ton CO2e pr. MWh og datakilden eller metoden, der er anvendt til at bestemme emissionsfaktoren for elektricitet, hvis den er forskellig fra de emissionsfaktorer, som er angivet af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret |
| --- | --- |

d)

emissionsfaktoren, der er anvendt for elektricitet som importerede varer, udtrykt som ton CO2e pr. MWh og datakilden eller metoden, der er anvendt til at bestemme emissionsfaktoren for elektricitet, hvis den er forskellig fra de emissionsfaktorer, som er angivet af Kommissionen i CBAM-overgangsregistret

| e) | hvis standardværdier, der er stillet til rådighed og offentliggjort af Kommissionen for overgangsperioden, rapporteres i stedet for faktiske data for specifikke indlejrede emissioner, tilføjes der en kort beskrivelse af årsagerne |
| --- | --- |

e)

hvis standardværdier, der er stillet til rådighed og offentliggjort af Kommissionen for overgangsperioden, rapporteres i stedet for faktiske data for specifikke indlejrede emissioner, tilføjes der en kort beskrivelse af årsagerne

| f) | de sektorspecifikke oplysninger i overensstemmelse med dette bilags afsnit 2, hvis det er relevant |
| --- | --- |

f)

de sektorspecifikke oplysninger i overensstemmelse med dette bilags afsnit 2, hvis det er relevant

| g) | hvis det er relevant, oplysningerne om kulstofpris, der skal betales. Hvis en kulstofpris, der skal betales for prækursorer, opnås fra andre anlæg, anføres enhver kulstofpris, der skal betales for disse prækursorer, særskilt pr. oprindelsesland. |
| --- | --- |

g)

hvis det er relevant, oplysningerne om kulstofpris, der skal betales. Hvis en kulstofpris, der skal betales for prækursorer, opnås fra andre anlæg, anføres enhver kulstofpris, der skal betales for disse prækursorer, særskilt pr. oprindelsesland.

Anbefalet forbedring af de generelle oplysninger

| 1. | Samlede emissioner fra anlægget, herunder:






  a) | aktivitetsdata og beregningsfaktorer for hver anvendt kildestrøm |
| --- | --- | --- |

1.

a)

aktivitetsdata og beregningsfaktorer for hver anvendt kildestrøm

| b) | emissioner fra hver emissionskilde overvåget ved hjælp af en målebaseret metode |
| --- | --- |

b)

emissioner fra hver emissionskilde overvåget ved hjælp af en målebaseret metode

| c) | emissioner bestemt ved andre metoder |
| --- | --- |

c)

emissioner bestemt ved andre metoder

| d) | CO2-mængder modtaget fra andre anlæg eller eksporteret til andre anlæg med henblik på geologisk lagring eller som input til produkter, hvori CO2 er kemisk bundet permanent |
| --- | --- |

d)

CO2-mængder modtaget fra andre anlæg eller eksporteret til andre anlæg med henblik på geologisk lagring eller som input til produkter, hvori CO2 er kemisk bundet permanent

| 2. | en balance mellem importeret, produceret, forbrugt og eksporteret målelig varme, affaldsgasser og elektricitet |
| --- | --- |

2.

| 3. | mængden af alle prækursorer modtaget fra andre anlæg og deres specifikke direkte og indirekte indlejrede emissioner |
| --- | --- |

3.

| 4. | mængden af prækursor, der er anvendt i hver fremstillingsproces, undtagen prækursorer fremstillet i samme anlæg |
| --- | --- |

4.

| 5. | oplysninger om, hvordan de tilskrevne direkte og indirekte emissioner fra hver fremstillingsproces blev beregnet |
| --- | --- |

5.

| 6. | aktivitetsniveauet og tilskrevne emissioner fra hver fremstillingsproces |
| --- | --- |

6.

| 7. | en liste over alle relevante varer fremstillet efter KN-kode, herunder prækursorer, der ikke er omfattet af separate fremstillingsprocesser |
| --- | --- |

7.

| 8. | en kort beskrivelse af anlægget, dets vigtigste fremstillingsprocesser, eventuelle fremstillingsprocesser, der ikke er omfattet af CBAM-formål, hovedelementer i den anvendte overvågningsmetode, om reglerne for et kvalificeret overvågnings-, rapporterings- og verifikationssystem er blevet anvendt, og hvilke foranstaltninger til forbedring af datakvaliteten der er blevet taget, især om der blev anvendt nogen form for verifikation |
| --- | --- |

8.

| 9. | oplysninger om el-emissionsfaktoren i elkøbsaftalen, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

9.

2.   SEKTORSPECIFIKKE PARAMETRE, DER SKAL INDGÅ I KOMMUNIKATIONEN

| Aggregeret varekategori | Rapporteringskrav i CBAM-rapporten |
| --- | --- |
| Brændt ler | — | Hvorvidt leret er brændt eller ej |

Aggregeret varekategori

Rapporteringskrav i CBAM-rapporten

Brændt ler

—

Hvorvidt leret er brændt eller ej

Cementklinker

| — | i.r. |
| --- | --- |

—

i.r.

Cement

| — | Masseforhold af ton cementklinker forbrugt pr. produceret ton cement (forholdet mellem klinker og cement udtrykt i procent) |
| --- | --- |

—

Masseforhold af ton cementklinker forbrugt pr. produceret ton cement (forholdet mellem klinker og cement udtrykt i procent)

Aluminatcement

| — | i.r. |
| --- | --- |

—

i.r.

Brint

| — | i.r. |
| --- | --- |

—

i.r.

Urinstof

| — | Renhed (masseprocent urinstof indeholdt, % N indeholdt) |
| --- | --- |

—

Renhed (masseprocent urinstof indeholdt, % N indeholdt)

Salpetersyre

| — | Koncentration (masseprocent) |
| --- | --- |

—

Koncentration (masseprocent)

Ammoniak

| — | Koncentration i tilfælde af vandholdig opløsning |
| --- | --- |

—

Koncentration i tilfælde af vandholdig opløsning

Blandede gødningsstoffer

| — | Oplysninger, der alligevel kræves i henhold til forordning (EU) 2019/1009:






  — | indhold af N som ammonium (NH4
  +) |
| --- | --- | --- |

—

Oplysninger, der alligevel kræves i henhold til forordning (EU) 2019/1009:

—

indhold af N som ammonium (NH4
  +)

| — | indhold af N som nitrat (NO3
  –) |
| --- | --- |

—

indhold af N som nitrat (NO3
  –)

| — | indhold af N som urinstof |
| --- | --- |

—

indhold af N som urinstof

| — | indhold af N i andre (organiske) former. |
| --- | --- |

—

indhold af N i andre (organiske) former.

Sintret malm

| — | i.r. |
| --- | --- |

—

i.r.

Råjern

| — | Det vigtigste reduktionsmiddel, der er anvendt |
| --- | --- |

—

Det vigtigste reduktionsmiddel, der er anvendt

| — | Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer

FeMn Ferromangan

| — | Masseprocent af Mn og kulstof |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Mn og kulstof

FeCr — Ferrochrom

| — | Masseprocent af Cr og kulstof |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Cr og kulstof

FeNi — Ferronikkel

| — | Masseprocent af Ni og kulstof |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Ni og kulstof

DRI (direkte reduceret jern)

| — | Det vigtigste reduktionsmiddel, der er anvendt |
| --- | --- |

—

Det vigtigste reduktionsmiddel, der er anvendt

| — | Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer

Råstål

| — | Det vigtigste reduktionsmiddel, hvis det er kendt |
| --- | --- |

—

Det vigtigste reduktionsmiddel, hvis det er kendt

| — | Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer

| — | Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t råstål |
| --- | --- |

—

Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t råstål

| — | % af skrot, der er skrot før forbrugsleddet |
| --- | --- |

—

% af skrot, der er skrot før forbrugsleddet

Jern- og stålprodukter

| — | Det vigtigste reduktionsmiddel, der er anvendt i prækursorfremstillingen, hvis det er kendt |
| --- | --- |

—

Det vigtigste reduktionsmiddel, der er anvendt i prækursorfremstillingen, hvis det er kendt

| — | Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer |
| --- | --- |

—

Masseprocent af Mn, Cr, Ni, samlet indhold af andre legeringselementer

| — | Masseprocent af indeholdte materialer, som ikke er jern eller stål, hvis deres masse er mere end 1-5 % af den samlede vares masse |
| --- | --- |

—

Masseprocent af indeholdte materialer, som ikke er jern eller stål, hvis deres masse er mere end 1-5 % af den samlede vares masse

| — | Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t af produktet |
| --- | --- |

—

Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t af produktet

| — | % af skrot, der er skrot før forbrugsleddet |
| --- | --- |

—

% af skrot, der er skrot før forbrugsleddet

Ubearbejdet aluminium

| — | Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t af produktet |
| --- | --- |

—

Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t af produktet

| — | % af skrot, der er skrot før forbrugsleddet |
| --- | --- |

—

% af skrot, der er skrot før forbrugsleddet

| — | Hvis det samlede indhold af andre elementer end aluminium overstiger 1 %, den samlede procentdel af sådanne elementer |
| --- | --- |

—

Hvis det samlede indhold af andre elementer end aluminium overstiger 1 %, den samlede procentdel af sådanne elementer

Aluminiumsprodukter

| — | Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t af produktet |
| --- | --- |

—

Ton skrot anvendt til at fremstille 1 t af produktet

| — | % af skrot, der er skrot før forbrugsleddet |
| --- | --- |

—

% af skrot, der er skrot før forbrugsleddet

| — | Hvis det samlede indhold af andre elementer end aluminium overstiger 1 %, den samlede procentdel af sådanne elementer |
| --- | --- |

—

Hvis det samlede indhold af andre elementer end aluminium overstiger 1 %, den samlede procentdel af sådanne elementer

---

BILAG V

EORI-data

Tabel 1 indeholder oplysninger om de økonomiske aktører, som findes i EOS, der skal fungere sammen med CBAM-overgangsregistret.

Tabel 1

EORI-data

| System vedrørende økonomiske operatører (EOS) EORI |
| --- |
| Kunde-ID |
| EORI-land + nationalt EORI-nummer |
| EORI-land |
| EORI-startdato |
| EORI-udløbsdato |
| Kundeoplysninger — told |
| EORI-navn i kortform |
| Fulde EORI-navn |
| EORI-sprog |
| EORI-etableringsdato |
| EORI-persontype |
| Økonomisk EORI-aktivitet |
| Liste over EORI-etableringsadresser |
| Etableringsadresser |
| EORI-adresse |
| EORI-sprog |
| EORI-navn |
| Etablering i forening |
| EORI-adresse, startdato |
| EORI-adresse, udløbsdato |
| VAT- eller TIN-numre |
| »VAT« eller »TIN« |
| National identifikator + VAT- eller TIN-nummer Sammenkæd land med national identifikator |
| Juridisk EORI-status |
| Juridisk EORI-status, sprog |
| Juridisk EORI-status |
| Juridisk EORI-status, startdato og udløbsdato |
| Kontaktliste |
| Kontakt |
| EORI-kontaktadresse |
| EORI-kontaktsprog |
| EORI-kontakt, fulde navn |
| EORI-kontakt, navn |
| Udgivelsesaftale flag |
| |
| Beskrivelse af adressefelter |
| Gade og nummer |
| Postnummer |
| By |
| Landekode |
| Liste over kommunikationsdetaljer |
| Kommunikationstype |

System vedrørende økonomiske operatører (EOS) EORI

Kunde-ID

EORI-land + nationalt EORI-nummer

EORI-land

EORI-startdato

EORI-udløbsdato

Kundeoplysninger — told

EORI-navn i kortform

Fulde EORI-navn

EORI-sprog

EORI-etableringsdato

EORI-persontype

Økonomisk EORI-aktivitet

Liste over EORI-etableringsadresser

Etableringsadresser

EORI-adresse

EORI-sprog

EORI-navn

Etablering i forening

EORI-adresse, startdato

EORI-adresse, udløbsdato

VAT- eller TIN-numre

»VAT« eller »TIN«

National identifikator + VAT- eller TIN-nummer Sammenkæd land med national identifikator

Juridisk EORI-status

Juridisk EORI-status, sprog

Juridisk EORI-status

Juridisk EORI-status, startdato og udløbsdato

Kontaktliste

Kontakt

EORI-kontaktadresse

EORI-kontaktsprog

EORI-kontakt, fulde navn

EORI-kontakt, navn

Udgivelsesaftale flag

Beskrivelse af adressefelter

Gade og nummer

Postnummer

By

Landekode

Liste over kommunikationsdetaljer

Kommunikationstype

---

BILAG VI

Datakravstillæg for aktiv forædling

Tabel 1 indeholder oplysningerne fra de decentraliserede toldsystemer, som skal fungere sammen med CBAM-overgangsregistret i overensstemmelse med denne forordnings artikel 17.

Tabel 1

Yderligere oplysninger ved aktiv forædling

| Datakrav fra toldmyndighederne efter afslutningsopgørelse ved aktiv forædling, når der ikke gives dispensation til den indberettende klarerer |
| --- |
| Udstedelsesland |
| Datapostens reference |
| Datapostens versionsnummer |
| Datapostens versionsstatus |
| Rapporteringsperiodens startdato |
| Rapporteringsperiodens slutdato |
| Tilsynsførende toldkontor (tilsynsførende toldkontor for aktiv forædling) |
| Referencenummeret for bevillingen til aktiv forædling |
| Importørens identifikationsnummer/Bevillingsindehaveren til aktiv forædling |
| Importland |
| Varepost-ID (sekvensnummer) |
| Underpositionskode i det harmoniserede system |
| Kode i den kombinerede nomenklatur |
| Varebeskrivelse |
| Kode for anmodet procedure |
| Kode for forudgående procedure |
| Kode for oprindelsesland |
| Kode for bestemmelsesland |
| Afgangsland |
| Nettomasse |
| Måleenhedstype |
| Supplerende enheder |
| Statistisk værdi |
| Nettomasse af det faktiske produkt, der er anvendt i forarbejdede produkter og overgået til fri omsætning |
| Nettomasse som faktiske produkter frigivet på samme varekode til fri omsætning |
| Repræsentantens identifikationsnummer og status |
| Transportmåde ved grænsen |

Datakrav fra toldmyndighederne efter afslutningsopgørelse ved aktiv forædling, når der ikke gives dispensation til den indberettende klarerer

Udstedelsesland

Datapostens reference

Datapostens versionsnummer

Datapostens versionsstatus

Rapporteringsperiodens startdato

Rapporteringsperiodens slutdato

Tilsynsførende toldkontor (tilsynsførende toldkontor for aktiv forædling)

Referencenummeret for bevillingen til aktiv forædling

Importørens identifikationsnummer/Bevillingsindehaveren til aktiv forædling

Importland

Varepost-ID (sekvensnummer)

Underpositionskode i det harmoniserede system

Kode i den kombinerede nomenklatur

Varebeskrivelse

Kode for anmodet procedure

Kode for forudgående procedure

Kode for oprindelsesland

Kode for bestemmelsesland

Afgangsland

Nettomasse

Måleenhedstype

Supplerende enheder

Statistisk værdi

Nettomasse af det faktiske produkt, der er anvendt i forarbejdede produkter og overgået til fri omsætning

Nettomasse som faktiske produkter frigivet på samme varekode til fri omsætning

Repræsentantens identifikationsnummer og status

Transportmåde ved grænsen

---

BILAG VII

Nationale systemdata

Tabel 1 indeholder oplysningerne fra de decentraliserede systemer, som skal fungere sammen med CBAM-overgangsregistret i overensstemmelse med denne forordnings artikel 17.

Tabel 1

| Nationale systemdata |
| --- |
| Udsteder |
| Datapostens reference |
| Datapostens versionsnummer |
| Datapostens versionsstatus |
| Importørens angivelsesnummer |
| Angivelsens varepostnummer |
| Angivelsens antagelsesdato |
| Kode for anmodet procedure |
| Kode for forudgående procedure |
| Kode for oprindelsesland |
| Kode for præferenceoprindelsesland |
| Kode for bestemmelsesland |
| Afgangsland |
| Kontingentløbenummer |
| Varebeskrivelse |
| Underpositionskode i det harmoniserede system |
| Kode i den kombinerede nomenklatur |
| Taric-kode |
| Nettomasse |
| Statistisk værdi |
| Supplerende enheder |
| Angivelsestype |
| Type supplerende angivelse |
| Form |
| Importørens identifikationsnummer |
| Importland |
| Modtagerens identifikationsnummer |
| Klarererens identifikationsnummer |
| Bevillingsindehaverens identifikationsnummer |
| Bevillingsindehavertype |
| Bevillingens referencenummer |
| Repræsentantens identifikationsnummer |
| Transportmåde ved grænsen |
| Indenlandsk transportmåde |

Nationale systemdata

Udsteder

Datapostens reference

Datapostens versionsnummer

Datapostens versionsstatus

Importørens angivelsesnummer

Angivelsens varepostnummer

Angivelsens antagelsesdato

Kode for anmodet procedure

Kode for forudgående procedure

Kode for oprindelsesland

Kode for præferenceoprindelsesland

Kode for bestemmelsesland

Afgangsland

Kontingentløbenummer

Varebeskrivelse

Underpositionskode i det harmoniserede system

Kode i den kombinerede nomenklatur

Taric-kode

Nettomasse

Statistisk værdi

Supplerende enheder

Angivelsestype

Type supplerende angivelse

Form

Importørens identifikationsnummer

Importland

Modtagerens identifikationsnummer

Klarererens identifikationsnummer

Bevillingsindehaverens identifikationsnummer

Bevillingsindehavertype

Bevillingens referencenummer

Repræsentantens identifikationsnummer

Transportmåde ved grænsen

Indenlandsk transportmåde

---

Bilag VIII

Standardfaktorer, der anvendes til overvågning af direkte emissioner på anlægsniveau

1.   BRÆNDSELSEMISSIONSFAKTORER I FORHOLD TIL NEDRE BRÆNDVÆRDI (NCV)

Tabel 1

Brændslers emissionsfaktorer relateret til nedre brændværdi (NCV) og nedre brændværdi pr. brændselsmasse

| Beskrivelse af brændselstype | Emissionsfaktor (t CO2/TJ) | Nedre brændværdi (TJ/Gg) | Kilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Råolie | 73,3 | 42,3 | IPCC 2006 GL |
| Orimulsion | 77,0 | 27,5 | IPCC 2006 GL |
| Naturligt forekommende flydende gas | 64,2 | 44,2 | IPCC 2006 GL |
| Motorbenzin | 69,3 | 44,3 | IPCC 2006 GL |
| Petroleum (andet end jetkerosine) | 71,9 | 43,8 | IPCC 2006 GL |
| Skiferolie | 73,3 | 38,1 | IPCC 2006 GL |
| Benzin/dieselolie | 74,1 | 43,0 | IPCC 2006 GL |
| Restbrændselsolie | 77,4 | 40,4 | IPCC 2006 GL |
| Flaskegas (LPG) | 63,1 | 47,3 | IPCC 2006 GL |
| Ethan | 61,6 | 46,4 | IPCC 2006 GL |
| Nafta | 73,3 | 44,5 | IPCC 2006 GL |
| Tjære | 80,7 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Smøremidler | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Petroleumskoks | 97,5 | 32,5 | IPCC 2006 GL |
| Raffinaderiråmateriale | 73,3 | 43,0 | IPCC 2006 GL |
| Raffinaderigas | 57,6 | 49,5 | IPCC 2006 GL |
| Paraffinvoks | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Mineralsk terpentin og industrisprit (SBP) | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Andre mineralolieprodukter | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Antracit | 98,3 | 26,7 | IPCC 2006 GL |
| Kokskul | 94,6 | 28,2 | IPCC 2006 GL |
| Andet bituminøst kul | 94,6 | 25,8 | IPCC 2006 GL |
| Subbituminøst kul | 96,1 | 18,9 | IPCC 2006 GL |
| Brunkul | 101,0 | 11,9 | IPCC 2006 GL |
| Olieskifer og asfaltsand | 107,0 | 8,9 | IPCC 2006 GL |
| Stenkulsbriketter | 97,5 | 20,7 | IPCC 2006 GL |
| Koksovnskul og brunkulskoks | 107,0 | 28,2 | IPCC 2006 GL |
| Gaskoks | 107,0 | 28,2 | IPCC 2006 GL |
| Kultjære | 80,7 | 28,0 | IPCC 2006 GL |
| Gasværksgas | 44,4 | 38,7 | IPCC 2006 GL |
| Koksværksgas | 44,4 | 38,7 | IPCC 2006 GL |
| Højovnsgas | 260 | 2,47 | IPCC 2006 GL |
| Gas fra oxygenblæsningsstålværker | 182 | 7,06 | IPCC 2006 GL |
| Naturgas | 56,1 | 48,0 | IPCC 2006 GL |
| Industriaffaldsprodukter | 143 | i.r. | IPCC 2006 GL |
| Spildolie | 73,3 | 40,2 | IPCC 2006 GL |
| Tørv | 106,0 | 9,76 | IPCC 2006 GL |
| Brugte dæk | 85,0  (1) | i.r. | World Business Council for Sustainable Development — Cement Sustainability Initiative (WBCSD CSI) |
| Carbonmonoxid | 155,2  (2) | 10,1 | J. Falbe og M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |
| Methan | 54,9  (3) | 50,0 | J. Falbe og M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995 |

Beskrivelse af brændselstype

Emissionsfaktor (t CO2/TJ)

Nedre brændværdi (TJ/Gg)

Kilde

Råolie

73,3

42,3

IPCC 2006 GL

Orimulsion

77,0

27,5

IPCC 2006 GL

Naturligt forekommende flydende gas

64,2

44,2

IPCC 2006 GL

Motorbenzin

69,3

44,3

IPCC 2006 GL

Petroleum (andet end jetkerosine)

71,9

43,8

IPCC 2006 GL

Skiferolie

73,3

38,1

IPCC 2006 GL

Benzin/dieselolie

74,1

43,0

IPCC 2006 GL

Restbrændselsolie

77,4

40,4

IPCC 2006 GL

Flaskegas (LPG)

63,1

47,3

IPCC 2006 GL

Ethan

61,6

46,4

IPCC 2006 GL

Nafta

73,3

44,5

IPCC 2006 GL

Tjære

80,7

40,2

IPCC 2006 GL

Smøremidler

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Petroleumskoks

97,5

32,5

IPCC 2006 GL

Raffinaderiråmateriale

73,3

43,0

IPCC 2006 GL

Raffinaderigas

57,6

49,5

IPCC 2006 GL

Paraffinvoks

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Mineralsk terpentin og industrisprit (SBP)

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Andre mineralolieprodukter

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Antracit

98,3

26,7

IPCC 2006 GL

Kokskul

94,6

28,2

IPCC 2006 GL

Andet bituminøst kul

94,6

25,8

IPCC 2006 GL

Subbituminøst kul

96,1

18,9

IPCC 2006 GL

Brunkul

101,0

11,9

IPCC 2006 GL

Olieskifer og asfaltsand

107,0

8,9

IPCC 2006 GL

Stenkulsbriketter

97,5

20,7

IPCC 2006 GL

Koksovnskul og brunkulskoks

107,0

28,2

IPCC 2006 GL

Gaskoks

107,0

28,2

IPCC 2006 GL

Kultjære

80,7

28,0

IPCC 2006 GL

Gasværksgas

44,4

38,7

IPCC 2006 GL

Koksværksgas

44,4

38,7

IPCC 2006 GL

Højovnsgas

260

2,47

IPCC 2006 GL

Gas fra oxygenblæsningsstålværker

182

7,06

IPCC 2006 GL

Naturgas

56,1

48,0

IPCC 2006 GL

Industriaffaldsprodukter

143

i.r.

IPCC 2006 GL

Spildolie

73,3

40,2

IPCC 2006 GL

Tørv

106,0

9,76

IPCC 2006 GL

Brugte dæk

85,0  (1)

i.r.

World Business Council for Sustainable Development — Cement Sustainability Initiative (WBCSD CSI)

Carbonmonoxid

155,2  (2)

10,1

J. Falbe og M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Methan

54,9  (3)

50,0

J. Falbe og M. Regitz, Römpp Chemie Lexikon, Stuttgart, 1995

Tabel 2

Brændslers emissionsfaktorer relateret til nedre brændværdi (NCV) og nedre brændværdi pr. biomassemateriale

| Biomassemateriale | Foreløbig emissionsfaktor
  [t CO2/TJ] | NCV [GJ/t] | Kilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Træ/træaffald (lufttørret (4)) | 112 | 15,6 | IPCC 2006 GL |
| Sulfitlud (sortlud) | 95,3 | 11,8 | IPCC 2006 GL |
| Andre typer primær fast biomasse | 100 | 11,6 | IPCC 2006 GL |
| Trækul | 112 | 29,5 | IPCC 2006 GL |
| Biobenzin | 70,8 | 27,0 | IPCC 2006 GL |
| Biodiesel | 70,8 | 37,0 | IPCC 2006 GL (5) |
| Andre flydende biobrændsler | 79,6 | 27,4 | IPCC 2006 GL |
| Lossepladsgas (6) | 54,6 | 50,4 | IPCC 2006 GL |
| Gas fra slam  (4) | 54,6 | 50,4 | IPCC 2006 GL |
| Andet biogas  (4) | 54,6 | 50,4 | IPCC 2006 GL |
| Kommunalt affald (biomassefraktion) (4) | 100 | 11,6 | IPCC 2006 GL |

Biomassemateriale

Foreløbig emissionsfaktor

[t CO2/TJ]

NCV [GJ/t]

Kilde

Træ/træaffald (lufttørret (4))

112

15,6

IPCC 2006 GL

Sulfitlud (sortlud)

95,3

11,8

IPCC 2006 GL

Andre typer primær fast biomasse

100

11,6

IPCC 2006 GL

Trækul

112

29,5

IPCC 2006 GL

Biobenzin

70,8

27,0

IPCC 2006 GL

Biodiesel

70,8

37,0

IPCC 2006 GL (5)

Andre flydende biobrændsler

79,6

27,4

IPCC 2006 GL

Lossepladsgas (6)

54,6

50,4

IPCC 2006 GL

Gas fra slam  (4)

54,6

50,4

IPCC 2006 GL

Andet biogas  (4)

54,6

50,4

IPCC 2006 GL

Kommunalt affald (biomassefraktion) (4)

100

11,6

IPCC 2006 GL

2.   EMISSIONSFAKTORER RELATERET TIL PROCESEMISSIONER

Tabel 3

Støkiometrisk emissionsfaktor for procesemissioner fra karbonatnedbrydning (metode A)

| Karbonat | Emissionsfaktor [t CO2/t karbonat] |
| --- | --- |
| CaCO3 | 0,440 |
| MgCO3 | 0,522 |
| Na2CO3 | 0,415 |
| BaCO3 | 0,223 |
| Li2CO3 | 0,596 |
| K2CO3 | 0,318 |
| SrCO3 | 0,298 |
| NaHCO3 | 0,524 |
| FeCO3 | 0,380 |
| Generelt | Emissionsfaktor = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}







  X | = | metal |
| M(x) | = | molekylvægt på X i [g/mol] |
| M(CO2) | = | molekylvægt på CO2 i [g/mol] |
| M(CO3
  2-) | = | molekylvægt på CO3
  2- i [g/mol] |
| Y | = | det støkiometriske tal for X |
| Z | = | det støkiometriske tal for CO3
  2- |

Karbonat

Emissionsfaktor [t CO2/t karbonat]

CaCO3

0,440

MgCO3

0,522

Na2CO3

0,415

BaCO3

0,223

Li2CO3

0,596

K2CO3

0,318

SrCO3

0,298

NaHCO3

0,524

FeCO3

0,380

Generelt

Emissionsfaktor = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(CO3
  2-)]}

X

=

metal

M(x)

=

molekylvægt på X i [g/mol]

M(CO2)

=

molekylvægt på CO2 i [g/mol]

M(CO3
  2-)

=

molekylvægt på CO3
  2- i [g/mol]

Y

=

det støkiometriske tal for X

Z

=

det støkiometriske tal for CO3
  2-

Tabel 4

Støkiometrisk emissionsfaktor for procesemissioner fra karbonatnedbrydning baseret på jordalkaliske oxider (metode B)

| Oxid | Emissionsfaktor [t CO2/t oxid] |
| --- | --- |
| CaO | 0,785 |
| MgO | 1,092 |
| BaO | 0,287 |
| generelt:
  XYOZ | Emissionsfaktor = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}







  X | = | jordalkalisk eller alkalisk metal |
| M(x) | = | molekylvægt på X i [g/mol] |
| M(CO2) | = | molekylvægt på CO2 i [g/mol] |
| M(O) | = | molekylvægt på O [g/mol] |
| Y | = | det støkiometriske tal for X |
| | = | 1 (for jordalkaliske metaller) |
| | = | 2 (for alkaliske metaller) |
| Z | = | det støkiometriske tal for O = 1 |

Oxid

Emissionsfaktor [t CO2/t oxid]

CaO

0,785

MgO

1,092

BaO

0,287

generelt:

XYOZ

Emissionsfaktor = [M(CO2)]/{Y * [M(x)] + Z * [M(O)]}

X

=

jordalkalisk eller alkalisk metal

M(x)

=

molekylvægt på X i [g/mol]

M(CO2)

=

molekylvægt på CO2 i [g/mol]

M(O)

=

molekylvægt på O [g/mol]

Y

=

det støkiometriske tal for X

=

1 (for jordalkaliske metaller)

=

2 (for alkaliske metaller)

Z

=

det støkiometriske tal for O = 1

Tabel 5

Emissionsfaktorer for procesemissioner fra andre procesmaterialer (fremstilling af jern eller stål og bearbejdning af ferrometaller)
   (8)

| Tilført eller produceret materiale | Kulstofindhold
  (t C/t) | Emissionsfaktor
  (t CO2/t) |
| --- | --- | --- |
| Direkte reduceret jern (DRI) | 0,0191 | 0,07 |
| Kulelektroder til lysbueovne | 0,8188 | 3,00 |
| Proceskul til lysbueovne | 0,8297 | 3,04 |
| Råjernsbriketter | 0,0191 | 0,07 |
| Gas fra oxygenblæsningsstålværker | 0,3493 | 1,28 |
| Petroleumskoks | 0,8706 | 3,19 |
| Råjern | 0,0409 | 0,15 |
| Jern/skrot af jern | 0,0409 | 0,15 |
| Stål/skrot af stål | 0,0109 | 0,04 |

Tilført eller produceret materiale

Kulstofindhold

(t C/t)

Emissionsfaktor

(t CO2/t)

Direkte reduceret jern (DRI)

0,0191

0,07

Kulelektroder til lysbueovne

0,8188

3,00

Proceskul til lysbueovne

0,8297

3,04

Råjernsbriketter

0,0191

0,07

Gas fra oxygenblæsningsstålværker

0,3493

1,28

Petroleumskoks

0,8706

3,19

Råjern

0,0409

0,15

Jern/skrot af jern

0,0409

0,15

Stål/skrot af stål

0,0109

0,04

3.   GLOBALT OPVARMNINGSPOTENTIALE FOR ANDRE DRIVHUSGASSER END CO2

Tabel 6

Potentiale for global opvarmning

| Gas | Potentiale for global opvarmning |
| --- | --- |
| N2O | 265 t CO2e/t N2O |
| CF4 | 6 630 t CO2e/t CF4 |
| C2F6 | 11 100 t CO2e/t C2F6 |

Gas

Potentiale for global opvarmning

N2O

265 t CO2e/t N2O

CF4

6 630 t CO2e/t CF4

C2F6

11 100 t CO2e/t C2F6

---

(1)  Dette er den foreløbige emissionsfaktor, dvs. før anvendelsen af en biomassefraktion, hvis relevant.

(2)  Baseret på nedre brændværdi på 10,12 TJ/t.

(3)  Baseret på en nedre brændværdi på 50,01 TJ/t.

(4)  Det antages med den givne emissionsfaktor, at træet har et vandindhold på ca. 15 %. Frisk træ kan have et vandindhold på op til 50 %. Til bestemmelse af NCV for helt tørt træ anvendes følgende ligning:

NCV=NCV_dry • (1 – w)-ΔH_v • w

Hvor NCVdry er NCV for det absolutte tørre materiale, w er vandindholdet (massefraktion) og ΔH_v=2,4GJ/t H2O er vands fordampningsentalpi. Ved hjælp af samme ligning kan NCV for et givet vandindhold tilbageberegnes ud fra den tørre NCV.

(5)  NCV-værdien er fra bilag III til direktiv (EU) 2018/2001.

(6)  For lossepladsgas, slamgas og anden biogas: Standardværdier henviser til ren biomethan. For at nå frem til de korrekte standardværdier kræves en korrektion for gassens methanindhold.

(7)  IPCC-retningslinjerne giver også værdier for fossilfraktionen for kommunalt affald: EF = 91,7 t CO2/TJ, NCV = 10 GJ/t.

(8)  IPCC-retningslinjerne af 2006 for nationale opgørelser af drivhusgasser.

---

BILAG IX

Harmoniserede referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme

De harmoniserede referenceværdier for effektiviteten ved separat produktion af el og varme i nedenstående tabeller er baseret på den nedre brændværdi og standardatmosfære i henhold til ISO (temperatur: 15 °C, lufttryk: 1,013 bar og relativ luftfugtighed: 60 %).

Tabel 1

Referenceeffektivitetsfaktorer for elproduktion

| Kategori | Brændselstype | Bygningsår |
| --- | --- | --- |
| Før 2012 | 2012-2015 | Fra og med 2016 |
| Faste stoffer | S1 | Stenkul og herunder anthracitkul, bituminøs kul, subbituminøs kul, koks, halvkoks og petroleumskoks | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Brunkul, brunkulsbriketter og skiferolie | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Tørv og tørvebriketter | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Tør biomasse og herunder træ og anden fast biomasse, træpiller og -briketter, tørret træflis, rent og tørt affaldstræ, nøddeskaller samt olivensten og andre sten | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Anden fast biomasse og herunder alt træ, som ikke hører under S4, samt sortlud og brunlud | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Husholdnings- og industriaffald (ikke fornyeligt) og fornyeligt/biologisk nedbrydeligt affald | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Flydende stoffer | L7 | Svær fuelolie, gasolie/dieselolie og andre olieprodukter | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Flydende biobrændsler, herunder biomethanol, bioethanol, biobutanol, biodiesel og andre flydende biobrændsler | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Flydende affald, herunder bionedbrydeligt og ikke-fornyeligt affald (herunder talg, fedt og mask) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gasformige stoffer | G10 | Naturgas, LPG, LNG og biomethan | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Raffinaderigasser, brint og syntesegas | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogas fra anaerob nedbrydning, deponering og behandling af spildevand | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Koksværksgas, højovnsgas, grubegas og andre genvundne gasser (undtagen raffinaderigas) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Andre varer | O14 | Spildvarme (herunder procesafledte forbrændingsgasser med høj temperatur og produkter fra eksoterme kemiske reaktioner) | | | 30,0 |

Kategori

Brændselstype

Bygningsår

Før 2012

2012-2015

Fra og med 2016

Faste stoffer

S1

Stenkul og herunder anthracitkul, bituminøs kul, subbituminøs kul, koks, halvkoks og petroleumskoks

44,2

44,2

44,2

S2

Brunkul, brunkulsbriketter og skiferolie

41,8

41,8

41,8

S3

Tørv og tørvebriketter

39,0

39,0

39,0

S4

Tør biomasse og herunder træ og anden fast biomasse, træpiller og -briketter, tørret træflis, rent og tørt affaldstræ, nøddeskaller samt olivensten og andre sten

33,0

33,0

37,0

S5

Anden fast biomasse og herunder alt træ, som ikke hører under S4, samt sortlud og brunlud

25,0

25,0

30,0

S6

Husholdnings- og industriaffald (ikke fornyeligt) og fornyeligt/biologisk nedbrydeligt affald

25,0

25,0

25,0

Flydende stoffer

L7

Svær fuelolie, gasolie/dieselolie og andre olieprodukter

44,2

44,2

44,2

L8

Flydende biobrændsler, herunder biomethanol, bioethanol, biobutanol, biodiesel og andre flydende biobrændsler

44,2

44,2

44,2

L9

Flydende affald, herunder bionedbrydeligt og ikke-fornyeligt affald (herunder talg, fedt og mask)

25,0

25,0

29,0

Gasformige stoffer

G10

Naturgas, LPG, LNG og biomethan

52,5

52,5

53,0

G11

Raffinaderigasser, brint og syntesegas

44,2

44,2

44,2

G12

Biogas fra anaerob nedbrydning, deponering og behandling af spildevand

42,0

42,0

42,0

G13

Koksværksgas, højovnsgas, grubegas og andre genvundne gasser (undtagen raffinaderigas)

35,0

35,0

35,0

Andre varer

O14

Spildvarme (herunder procesafledte forbrændingsgasser med høj temperatur og produkter fra eksoterme kemiske reaktioner)

30,0

Tabel 2

Referenceeffektivitetsfaktorer for varmeproduktion

| Kategori | Brændselstype | Bygningsår |
| --- | --- | --- |
| Før 2016 | Fra og med 2016 |
| Varmt vand | Damp (1) | Direkte anvendelse af forbrændingsgasser (2) | Varmt vand | Damp  (1) | Direkte anvendelse af forbrændingsgasser  (2) |
| Faste stoffer | S1 | Stenkul og herunder anthracitkul, bituminøs kul, subbituminøs kul, koks, halvkoks og petroleumskoks | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Brunkul, brunkulsbriketter og skiferolie | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Tørv og tørvebriketter | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Tør biomasse og herunder træ og anden fast biomasse, træpiller og -briketter, tørret træflis, rent og tørt affaldstræ, nøddeskaller samt olivensten og andre sten | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Anden fast biomasse og herunder alt træ, som ikke hører under S4, samt sortlud og brunlud | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Husholdnings- og industriaffald (ikke fornyeligt) og fornyeligt/biologisk nedbrydeligt affald | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Flydende stoffer | L7 | Svær fuelolie, gasolie/dieselolie og andre olieprodukter | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Flydende biobrændsler, herunder biomethanol, bioethanol, biobutanol, biodiesel og andre flydende biobrændsler | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Flydende affald, herunder bionedbrydeligt og ikke-fornyeligt affald (herunder talg, fedt og mask) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gasformige stoffer | G10 | Naturgas, LPG, LNG og biomethan | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Raffinaderigasser, brint og syntesegas | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogas fra anaerob nedbrydning, deponering og behandling af spildevand | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Koksværksgas, højovnsgas, grubegas og andre genvundne gasser (undtagen raffinaderigas) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Andre varer | O14 | Spildvarme (herunder procesafledte forbrændingsgasser med høj temperatur og produkter fra eksoterme kemiske reaktioner) | — | — | — | 92 | 87 | — |

Kategori

Brændselstype

Bygningsår

Før 2016

Fra og med 2016

Varmt vand

Damp (1)

Direkte anvendelse af forbrændingsgasser (2)

Varmt vand

Damp  (1)

Direkte anvendelse af forbrændingsgasser  (2)

Faste stoffer

S1

Stenkul og herunder anthracitkul, bituminøs kul, subbituminøs kul, koks, halvkoks og petroleumskoks

88

83

80

88

83

80

S2

Brunkul, brunkulsbriketter og skiferolie

86

81

78

86

81

78

S3

Tørv og tørvebriketter

86

81

78

86

81

78

S4

Tør biomasse og herunder træ og anden fast biomasse, træpiller og -briketter, tørret træflis, rent og tørt affaldstræ, nøddeskaller samt olivensten og andre sten

86

81

78

86

81

78

S5

Anden fast biomasse og herunder alt træ, som ikke hører under S4, samt sortlud og brunlud

80

75

72

80

75

72

S6

Husholdnings- og industriaffald (ikke fornyeligt) og fornyeligt/biologisk nedbrydeligt affald

80

75

72

80

75

72

Flydende stoffer

L7

Svær fuelolie, gasolie/dieselolie og andre olieprodukter

89

84

81

85

80

77

L8

Flydende biobrændsler, herunder biomethanol, bioethanol, biobutanol, biodiesel og andre flydende biobrændsler

89

84

81

85

80

77

L9

Flydende affald, herunder bionedbrydeligt og ikke-fornyeligt affald (herunder talg, fedt og mask)

80

75

72

75

70

67

Gasformige stoffer

G10

Naturgas, LPG, LNG og biomethan

90

85

82

92

87

84

G11

Raffinaderigasser, brint og syntesegas

89

84

81

90

85

82

G12

Biogas fra anaerob nedbrydning, deponering og behandling af spildevand

70

65

62

80

75

72

G13

Koksværksgas, højovnsgas, grubegas og andre genvundne gasser (undtagen raffinaderigas)

80

75

72

80

75

72

Andre varer

O14

Spildvarme (herunder procesafledte forbrændingsgasser med høj temperatur og produkter fra eksoterme kemiske reaktioner)

—

—

—

92

87

—

---

(1)  Hvis dampanlæg ikke medregner tilbageført kondensat ved beregningen af CHP-varmevirkningsgrader (kraftvarmeproduktion), forhøjes virkningsgraderne for damp, der er vist i tabellen ovenfor, med 5 procentpoint.

(2)  Værdierne for direkte anvendelse af forbrændingsgasser anvendes, hvis temperaturen overstiger 250 °C.

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/196

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2023/1774

af 14. september 2023

om berigtigelse af visse sprogudgaver af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den italienske og den nederlandske udgave af bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 indeholder en forkert oversættelse af et udtryk i del E i rækkerne vedrørende fødevarekategori 17.1, som indsnævrer anvendelsesområdet for produkter, hvori visse fødevaretilsætningsstoffer kan anvendes. |
| --- | --- |

(1)

Den italienske og den nederlandske udgave af bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 indeholder en forkert oversættelse af et udtryk i del E i rækkerne vedrørende fødevarekategori 17.1, som indsnævrer anvendelsesområdet for produkter, hvori visse fødevaretilsætningsstoffer kan anvendes.

| (2) | Den italienske og den nederlandske udgave af bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt. |
| --- | --- |

(2)

Den italienske og den nederlandske udgave af bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelser af 17. april 2018 og 10. marts 2021 fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder og Den Stående Zootekniske Komité — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelser af 17. april 2018 og 10. marts 2021 fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder og Den Stående Zootekniske Komité —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

(vedrører ikke den danske udgave)

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/197 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/197

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1775

af 14. september 2023

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 14, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina er pålagt en endelig antidumpingtold, der blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 (2). |
| --- | --- |

(1)

Importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina er pålagt en endelig antidumpingtold, der blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 (2).

| (2) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, med Taric-tillægskode (3) B 263, en virksomhed, der er omfattet af toldsatsen for samarbejdsvillige producenter, der ikke indgår i stikprøven, på 56,9 %, meddelte den 10. januar 2023 Kommissionen, at den havde ændret navn til Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui. |
| --- | --- |

(2)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, med Taric-tillægskode (3) B 263, en virksomhed, der er omfattet af toldsatsen for samarbejdsvillige producenter, der ikke indgår i stikprøven, på 56,9 %, meddelte den 10. januar 2023 Kommissionen, at den havde ændret navn til Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui.

| (3) | Virksomheden har anmodet Kommissionen om at bekræfte, at navneændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den antidumpingtoldsats, der gjaldt for virksomheden under dens tidligere navn. |
| --- | --- |

(3)

Virksomheden har anmodet Kommissionen om at bekræfte, at navneændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den antidumpingtoldsats, der gjaldt for virksomheden under dens tidligere navn.

| (4) | Kommissionen undersøgte de indsendte oplysninger og konkluderede, at navneændringen var behørigt registreret hos de relevante myndigheder og ikke førte til nye forbindelser med andre grupper af virksomheder, som ikke blev undersøgt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen undersøgte de indsendte oplysninger og konkluderede, at navneændringen var behørigt registreret hos de relevante myndigheder og ikke førte til nye forbindelser med andre grupper af virksomheder, som ikke blev undersøgt af Kommissionen.

| (5) | Navneændringen påvirker således ikke konklusionerne i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/330, herunder især den antidumpingtoldsats, der gælder for virksomheden. Dokumentationen i sagen bekræftede også, at navneændringen fandt anvendelse fra den 21. september 2022, som var den dag, hvor Qingtian County Administration for Market Regulation godkendte virksomhedsregistreringsændringen. |
| --- | --- |

(5)

Navneændringen påvirker således ikke konklusionerne i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/330, herunder især den antidumpingtoldsats, der gælder for virksomheden. Dokumentationen i sagen bekræftede også, at navneændringen fandt anvendelse fra den 21. september 2022, som var den dag, hvor Qingtian County Administration for Market Regulation godkendte virksomhedsregistreringsændringen.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   I bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 foretages følgende ændringer:

| »Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263« |
| --- | --- |

»Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263«

erstattes af

| »Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui | B 263« |
| --- | --- |

»Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui

B 263«

2.   Taric-tillægskode B 263, der tidligere var tildelt Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, finder anvendelse på Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, fra den 21. september 2022. I overensstemmelse med gældende toldlovgivning ydes der godtgørelse af eller fritagelse for enhver endelig told, der er betalt på importen af varer fremstillet af Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui, og som overstiger den antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2018/330, for så vidt angår Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd, Lishui.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 63 af 6.3.2018, s. 15.

2

(3)  Den Europæiske Unions integrerede toldtarif.

3

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/199 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/199

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1776

af 14. september 2023

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 457/2011 (2) endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 457/2011 (2) endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).

2

| (2) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1171 (3) genindførte Kommissionen de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1171 (3) genindførte Kommissionen de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«).

3

| (3) | De gældende foranstaltninger har form af en fast told på 415 EUR/ton på al import fra Kina med undtagelse af tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, hvis eksport er underlagt en minimumsimportpris på 1 153 EUR/ton. |
| --- | --- |

(3)

De gældende foranstaltninger har form af en fast told på 415 EUR/ton på al import fra Kina med undtagelse af tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, hvis eksport er underlagt en minimumsimportpris på 1 153 EUR/ton.

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af de gældende foranstaltninger (4) modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af de gældende foranstaltninger (4) modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

4

| (5) | Anmodningen blev indgivet den 31. marts 2022 af Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV og Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (»ansøgerne«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for melamin i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen blev indgivet den 31. marts 2022 af Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV og Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (»ansøgerne«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for melamin i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4.

1.2.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (6) | Kommissionen fastslog efter en høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 1. juli 2022 en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af melamin med oprindelse i Kina på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter en høring af det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indledte den 1. juli 2022 en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af melamin med oprindelse i Kina på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«).

5

1.3.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (7) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2019 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2019 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.4.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (8) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder, kendte importører, brugere og forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af udløbsundersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (9) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring. |
| --- | --- |

(9)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af udløbsundersøgelsen og til at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring.

1.5.   Påstande i forbindelse med indledningen

Påstande i forbindelse med indledningen

| (10) | China Chamber of Commerce for Metals, Minerals and Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) (Kinas handelskammer for metaller, mineraler og kemikalier) fremsatte bemærkninger som følge af anmodningen om en udløbsundersøgelse eller aspekterne vedrørende indledningen af denne undersøgelse, jf. punkt 5.2 i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

China Chamber of Commerce for Metals, Minerals and Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) (Kinas handelskammer for metaller, mineraler og kemikalier) fremsatte bemærkninger som følge af anmodningen om en udløbsundersøgelse eller aspekterne vedrørende indledningen af denne undersøgelse, jf. punkt 5.2 i indledningsmeddelelsen.

| (11) | CCCMC fremsatte bemærkninger vedrørende anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, forekomsten af markante fordrejninger i Kina og valget af et egnet repræsentativt land. Disse bemærkninger behandles i afsnit 3.2.2, 3.2.2.1 og 3.2.2.2. |
| --- | --- |

(11)

CCCMC fremsatte bemærkninger vedrørende anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, forekomsten af markante fordrejninger i Kina og valget af et egnet repræsentativt land. Disse bemærkninger behandles i afsnit 3.2.2, 3.2.2.1 og 3.2.2.2.

| (12) | CCCMC hævdede endvidere, at anmodningen indeholdt en forkert beregnet dumpingmargen. CCCMC hævdede i den forbindelse, at selv om ansøgerne beregnede den normale værdi for to forskellige produktionsteknologier, der anvendes i Kina, tog de ikke hensyn til forskellige produktionsprocesser (f.eks. fuldt integrerede melaminproducenter i modsætning til producenter, der anvender indkøbt urinstof) og forskellige råmaterialer (melamin fremstillet af naturgas eller kul som de to potentielle endelige råmaterialer). Med hensyn til eksportprisen var det ifølge CCCMC med urette, at ansøgerne anvendte priserne på melamin med oprindelse i Kina ved eksport til tredjelande, da disse priser var påvirket af situationen på de respektive lokale markeder og derfor ikke var repræsentative for prisbeslutninger vedrørende eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(12)

CCCMC hævdede endvidere, at anmodningen indeholdt en forkert beregnet dumpingmargen. CCCMC hævdede i den forbindelse, at selv om ansøgerne beregnede den normale værdi for to forskellige produktionsteknologier, der anvendes i Kina, tog de ikke hensyn til forskellige produktionsprocesser (f.eks. fuldt integrerede melaminproducenter i modsætning til producenter, der anvender indkøbt urinstof) og forskellige råmaterialer (melamin fremstillet af naturgas eller kul som de to potentielle endelige råmaterialer). Med hensyn til eksportprisen var det ifølge CCCMC med urette, at ansøgerne anvendte priserne på melamin med oprindelse i Kina ved eksport til tredjelande, da disse priser var påvirket af situationen på de respektive lokale markeder og derfor ikke var repræsentative for prisbeslutninger vedrørende eksport til Unionen.

| (13) | Kommissionen bemærkede, at CCCMC ikke identificerede nogen faktiske fejl i beregningen af dumpingmargenen. Virksomheden hævdede blot, at de oplysninger, der blev anvendt til beregningen af den normale værdi, var utilstrækkelige, da de ikke omfattede alle potentielle produktionsprocesser og råmaterialer, der anvendes i produktionen. Kommissionen foretog i denne henseende sin undersøgelse af klagen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, og konkluderede, at betingelserne for at indlede en udløbsundersøgelse var opfyldt, dvs. at der var tilstrækkelige beviser til at indlede undersøgelsen. Analogt med grundforordningens artikel 5, stk. 2, skal anmodningen indeholde sådanne oplysninger, som ansøgerne med rimelighed kan forventes at være i besiddelse af. Den retlige standard for beviser, der kræves for formålet med at indlede en fornyet undersøgelse (»tilstrækkelige« beviser), adskiller sig fra den, der er nødvendig med henblik på formålet med en foreløbig eller endelig fastsættelse af, hvorvidt der er tale om dumping. Derfor kan beviser, som i mængde eller kvalitet ikke er tilstrækkelige til at begrunde en foreløbig eller endelig konstatering af dumping, ikke desto mindre være tilstrækkelige til at begrunde indledningen af en undersøgelse (6). |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bemærkede, at CCCMC ikke identificerede nogen faktiske fejl i beregningen af dumpingmargenen. Virksomheden hævdede blot, at de oplysninger, der blev anvendt til beregningen af den normale værdi, var utilstrækkelige, da de ikke omfattede alle potentielle produktionsprocesser og råmaterialer, der anvendes i produktionen. Kommissionen foretog i denne henseende sin undersøgelse af klagen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, og konkluderede, at betingelserne for at indlede en udløbsundersøgelse var opfyldt, dvs. at der var tilstrækkelige beviser til at indlede undersøgelsen. Analogt med grundforordningens artikel 5, stk. 2, skal anmodningen indeholde sådanne oplysninger, som ansøgerne med rimelighed kan forventes at være i besiddelse af. Den retlige standard for beviser, der kræves for formålet med at indlede en fornyet undersøgelse (»tilstrækkelige« beviser), adskiller sig fra den, der er nødvendig med henblik på formålet med en foreløbig eller endelig fastsættelse af, hvorvidt der er tale om dumping. Derfor kan beviser, som i mængde eller kvalitet ikke er tilstrækkelige til at begrunde en foreløbig eller endelig konstatering af dumping, ikke desto mindre være tilstrækkelige til at begrunde indledningen af en undersøgelse (6).

6

| (14) | Med hensyn til eksportprisen bemærkede Kommissionen endvidere, at i lyset af overvejelserne i betragtning 13 handlede ansøgerne ikke ukorrekt, da de baserede sig på eksportpriser til tredjelande med henblik på at fastslå fornyet dumping i en situation, hvor eksportprisen til Unionen er styret af en minimumsimportpris. |
| --- | --- |

(14)

Med hensyn til eksportprisen bemærkede Kommissionen endvidere, at i lyset af overvejelserne i betragtning 13 handlede ansøgerne ikke ukorrekt, da de baserede sig på eksportpriser til tredjelande med henblik på at fastslå fornyet dumping i en situation, hvor eksportprisen til Unionen er styret af en minimumsimportpris.

| (15) | Kommissionen afviste derfor CCCMC's påstand om en forkert beregnet dumpingmargen i anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen afviste derfor CCCMC's påstand om en forkert beregnet dumpingmargen i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

| (16) | CCCMC fremførte endvidere, at påstandene om sandsynligheden for fornyet dumping i anmodningen om en udløbsundersøgelse var uden berettigelse. CCCMC nævnte navnlig eksistensen af uudnyttet kapacitet i Kina og niveauet for eksportpriserne til tredjelande. |
| --- | --- |

(16)

CCCMC fremførte endvidere, at påstandene om sandsynligheden for fornyet dumping i anmodningen om en udløbsundersøgelse var uden berettigelse. CCCMC nævnte navnlig eksistensen af uudnyttet kapacitet i Kina og niveauet for eksportpriserne til tredjelande.

| (17) | CCCMC hævdede i den forbindelse, at ansøgerne fejlagtigt antog, at kinesiske producenter ville mobilisere deres store uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningen udløber. Ifølge CCCMC ville det kræve en årelang overgangsperiode for yderligere producenter at opfylde EU-kundernes tekniske krav og for at få erfaring med handelspraksis i Unionen. CCCMC hævdede desuden, at en af de kinesiske virksomheder, som der henvises til i anmodningen, kun var i færd med at opføre et nyt anlæg til erstatning for sin eksisterende produktionskapacitet. CCCMC anmodede derfor Kommissionen om at kontrollere nøjagtigheden, pålideligheden og sandsynligheden for de planlagte stigninger i produktionskapaciteten, der er anført i anmodningen (7). |
| --- | --- |

(17)

CCCMC hævdede i den forbindelse, at ansøgerne fejlagtigt antog, at kinesiske producenter ville mobilisere deres store uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningen udløber. Ifølge CCCMC ville det kræve en årelang overgangsperiode for yderligere producenter at opfylde EU-kundernes tekniske krav og for at få erfaring med handelspraksis i Unionen. CCCMC hævdede desuden, at en af de kinesiske virksomheder, som der henvises til i anmodningen, kun var i færd med at opføre et nyt anlæg til erstatning for sin eksisterende produktionskapacitet. CCCMC anmodede derfor Kommissionen om at kontrollere nøjagtigheden, pålideligheden og sandsynligheden for de planlagte stigninger i produktionskapaciteten, der er anført i anmodningen (7).

7

| (18) | CCCMC kritiserede desuden ansøgernes antagelse om, at de kinesiske producenter ville omdirigere deres lavpriseksport fra tredjelande til EU-markedet til samme pris, hvis foranstaltningerne udløber. Ifølge CCCMC forklarede ansøgerne ikke, hvorfor de kinesiske eksportpriser til tredjelande var en pålidelig indikator for de fremtidige eksportpriser til Unionen. Sammenslutningen hævdede endvidere, at de kinesiske producenter ville sælge til den nuværende høje eksportpris til Unionen, selv om foranstaltningerne blev ophævet, og at de ikke ville opgive allerede udviklede pålidelige eksportmarkeder i tredjelande. |
| --- | --- |

(18)

CCCMC kritiserede desuden ansøgernes antagelse om, at de kinesiske producenter ville omdirigere deres lavpriseksport fra tredjelande til EU-markedet til samme pris, hvis foranstaltningerne udløber. Ifølge CCCMC forklarede ansøgerne ikke, hvorfor de kinesiske eksportpriser til tredjelande var en pålidelig indikator for de fremtidige eksportpriser til Unionen. Sammenslutningen hævdede endvidere, at de kinesiske producenter ville sælge til den nuværende høje eksportpris til Unionen, selv om foranstaltningerne blev ophævet, og at de ikke ville opgive allerede udviklede pålidelige eksportmarkeder i tredjelande.

| (19) | Kommissionen bemærkede, at CCCMC ikke fremlagde dokumentation til støtte for sine påstande vedrørende hverken uudnyttet kapacitet eller eksportprisen til tredjelande. Tværtimod pegede udviklingen i importen med oprindelse i Kina i perioden 2018-2021, som det fremgår af tabel 9 i anmodningen, på, at de kinesiske producenter er i stand til og villige til enten at mobilisere deres uudnyttede kapacitet eller omdirigere deres eksport fra tredjelande til Unionen afhængigt af prisen på EU-markedet. Endelig bemærkede Kommissionen, at den analyse, som ansøgerne fremlagde i anmodningen, også skal undersøges i lyset af kravene om tilstrækkelige beviser i grundforordningens artikel 11, stk. 2, og artikel 5, stk. 2. I forbindelse med undersøgelsen af anmodningen konkluderede Kommissionen, at med henblik på anmodningen om en udløbsundersøgelse udgjorde analysen af den uudnyttede kapacitet i Kina og af eksportpriserne til tredjelande tilstrækkelige beviser for sandsynligheden for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bemærkede, at CCCMC ikke fremlagde dokumentation til støtte for sine påstande vedrørende hverken uudnyttet kapacitet eller eksportprisen til tredjelande. Tværtimod pegede udviklingen i importen med oprindelse i Kina i perioden 2018-2021, som det fremgår af tabel 9 i anmodningen, på, at de kinesiske producenter er i stand til og villige til enten at mobilisere deres uudnyttede kapacitet eller omdirigere deres eksport fra tredjelande til Unionen afhængigt af prisen på EU-markedet. Endelig bemærkede Kommissionen, at den analyse, som ansøgerne fremlagde i anmodningen, også skal undersøges i lyset af kravene om tilstrækkelige beviser i grundforordningens artikel 11, stk. 2, og artikel 5, stk. 2. I forbindelse med undersøgelsen af anmodningen konkluderede Kommissionen, at med henblik på anmodningen om en udløbsundersøgelse udgjorde analysen af den uudnyttede kapacitet i Kina og af eksportpriserne til tredjelande tilstrækkelige beviser for sandsynligheden for fornyet dumping.

| (20) | Kommissionen afviste derfor CCCMC's krav om en analyse af sandsynligheden for fornyet dumping, der var del af anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen afviste derfor CCCMC's krav om en analyse af sandsynligheden for fornyet dumping, der var del af anmodningen om en udløbsundersøgelse.

| (21) | CCCMC fremsatte desuden bemærkninger vedrørende sandsynligheden for fornyet skade. CCCMC henviste i denne forbindelse til de argumenter, som ansøgerne havde fremført i anmodningen om en udløbsundersøgelse. CCCMC forsøgte først at afkræfte betydningen af en stigning i markedsandelen for importen fra Kina fra 5 % til 6 % mellem 2018 og 2021, jf. tabel 14 i anmodningen. For det andet hævdede CCCMC, at enhver forskel mellem EU-erhvervsgrenens salgspriser og de kinesiske importpriser skyldtes en forskel i de påløbne produktionsomkostninger. For det tredje satte CCCMC spørgsmålstegn ved, at EU-producenternes fortjeneste kunne blive negativ, hvis EU-erhvervsgrenens priser faldt til samme niveau som de kinesiske importpriser. |
| --- | --- |

(21)

CCCMC fremsatte desuden bemærkninger vedrørende sandsynligheden for fornyet skade. CCCMC henviste i denne forbindelse til de argumenter, som ansøgerne havde fremført i anmodningen om en udløbsundersøgelse. CCCMC forsøgte først at afkræfte betydningen af en stigning i markedsandelen for importen fra Kina fra 5 % til 6 % mellem 2018 og 2021, jf. tabel 14 i anmodningen. For det andet hævdede CCCMC, at enhver forskel mellem EU-erhvervsgrenens salgspriser og de kinesiske importpriser skyldtes en forskel i de påløbne produktionsomkostninger. For det tredje satte CCCMC spørgsmålstegn ved, at EU-producenternes fortjeneste kunne blive negativ, hvis EU-erhvervsgrenens priser faldt til samme niveau som de kinesiske importpriser.

| (22) | Kommissionen bemærkede, at ansøgeren begrænsede sig til at henvise til den omstændighed, at importen fra Kina havde været stigende, hvilket i øvrigt var tilfældet fra 2018 til 2021, uden at fremhæve betydningen af denne stigning. Kommissionen bemærkede imidlertid også, at samme tabel viste, at stigningen var betydeligt mere udtalt, hvis 2019 eller 2020 blev anvendt som udgangspunkt. CCCMC's påstand blev derfor afvist. Med hensyn til påstanden om en eventuel forskel mellem EU-erhvervsgrenens salgspriser og de kinesiske importpriser bemærkede Kommissionen for det første, at CCCMC's påstand ikke var underbygget af dokumentation for de kinesiske eksporterende producenters produktionsomkostninger, og for det andet, at produktionsomkostningerne for melamin hovedsagelig skyldes omkostningerne til urinstof, som igen hovedsagelig skyldes omkostningerne til naturgas. Både urinstof og naturgas er råvarer, hvis priser i mangel af statslige fordrejninger i vid udstrækning er tilpasset verdensmarkederne. Påstanden blev derfor afvist. Med hensyn til den tredje påstand bemærkede Kommissionen, at eftersom EU-producenternes produktionsomkostninger lå på omtrent samme niveau som eller lå over de kinesiske importpriser, kunne EU-producenternes fortjeneste rent faktisk blive negativ eller i bedste fald kun bevæge sig omkring break-even, hvis EU-erhvervsgrenens priser faldt til samme niveau som de kinesiske importpriser. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bemærkede, at ansøgeren begrænsede sig til at henvise til den omstændighed, at importen fra Kina havde været stigende, hvilket i øvrigt var tilfældet fra 2018 til 2021, uden at fremhæve betydningen af denne stigning. Kommissionen bemærkede imidlertid også, at samme tabel viste, at stigningen var betydeligt mere udtalt, hvis 2019 eller 2020 blev anvendt som udgangspunkt. CCCMC's påstand blev derfor afvist. Med hensyn til påstanden om en eventuel forskel mellem EU-erhvervsgrenens salgspriser og de kinesiske importpriser bemærkede Kommissionen for det første, at CCCMC's påstand ikke var underbygget af dokumentation for de kinesiske eksporterende producenters produktionsomkostninger, og for det andet, at produktionsomkostningerne for melamin hovedsagelig skyldes omkostningerne til urinstof, som igen hovedsagelig skyldes omkostningerne til naturgas. Både urinstof og naturgas er råvarer, hvis priser i mangel af statslige fordrejninger i vid udstrækning er tilpasset verdensmarkederne. Påstanden blev derfor afvist. Med hensyn til den tredje påstand bemærkede Kommissionen, at eftersom EU-producenternes produktionsomkostninger lå på omtrent samme niveau som eller lå over de kinesiske importpriser, kunne EU-producenternes fortjeneste rent faktisk blive negativ eller i bedste fald kun bevæge sig omkring break-even, hvis EU-erhvervsgrenens priser faldt til samme niveau som de kinesiske importpriser.

1.6.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (23) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(23)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.6.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (24) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve bestående af tre EU-producenter beliggende i tre forskellige medlemsstater. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i Unionen i perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022, som EU-producenterne indberettede i forbindelse med vurderingen af situationen forud for indledningen af undersøgelsen. Stikprøven tegnede sig for 82 % af den anslåede produktion i Unionen af samme vare. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dens foreløbige stikprøve. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, og stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve bestående af tre EU-producenter beliggende i tre forskellige medlemsstater. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktions- og salgsmængden af samme vare i Unionen i perioden fra den 1. juli 2021 til den 30. juni 2022, som EU-producenterne indberettede i forbindelse med vurderingen af situationen forud for indledningen af undersøgelsen. Stikprøven tegnede sig for 82 % af den anslåede produktion i Unionen af samme vare. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dens foreløbige stikprøve. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, og stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.6.2.   Stikprøveudtagning af ikkeforretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning af ikkeforretningsmæssigt forbundne importører

| (25) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikkeforretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kun én ikkeforretningsmæssigt forbundet importør, nemlig Borghi SpA, Grandate/Italien, gav sig til kende. Kommissionen besluttede derfor, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig, og anmodede Borghi SpA om at udfylde spørgeskemaet for ikkeforretningsmæssigt forbundne importører. Borghi SpA indsendte imidlertid ikke nogen spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(25)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikkeforretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kun én ikkeforretningsmæssigt forbundet importør, nemlig Borghi SpA, Grandate/Italien, gav sig til kende. Kommissionen besluttede derfor, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig, og anmodede Borghi SpA om at udfylde spørgeskemaet for ikkeforretningsmæssigt forbundne importører. Borghi SpA indsendte imidlertid ikke nogen spørgeskemabesvarelse.

1.6.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (26) | For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(26)

For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (27) | En producent i det pågældende land, virksomheden Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd. (»Xinjiang XLX«), fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Producenten tegnede sig for mindre end 3 % af den samlede import af melamin med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(27)

En producent i det pågældende land, virksomheden Xinjiang Xinlianxin Energy Chemical Co., Ltd. (»Xinjiang XLX«), fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Producenten tegnede sig for mindre end 3 % af den samlede import af melamin med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden.

| (28) | I betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 18 på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og basere sine landsdækkende konklusioner om sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og skade på de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(28)

I betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 18 på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og basere sine landsdækkende konklusioner om sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og skade på de foreliggende faktiske oplysninger.

| (29) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om Kommissionens overvejelser. Desuden underrettede Kommissionen Xinjiang XLX om, at den af hensyn til den administrative økonomi muligvis ikke ville gennemføre mangelproceduren og kontrollen af spørgeskemabesvarelsen. Eventuelle oplysninger fra virksomheden kan dog anvendes som foreliggende faktiske oplysninger, hvor det er relevant. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(29)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om Kommissionens overvejelser. Desuden underrettede Kommissionen Xinjiang XLX om, at den af hensyn til den administrative økonomi muligvis ikke ville gennemføre mangelproceduren og kontrollen af spørgeskemabesvarelsen. Eventuelle oplysninger fra virksomheden kan dog anvendes som foreliggende faktiske oplysninger, hvor det er relevant. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.

1.7.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (30) | Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til den kinesiske regering (»GOC«, Government of China). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen sendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til den kinesiske regering (»GOC«, Government of China).

| (31) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til den ene samarbejdsvillige eksporterende producent, til de stikprøveudtagne EU-producenter, til den ene ikkeforretningsmæssigt forbundne importør, der gav sig til kende i løbet af stikprøveproceduren, og til alle kendte brugere af melamin. Alle relevante spørgeskemaer blev gjort tilgængelige på Generaldirektoratet for Handels websted (8) på dagen for indledningen af undersøgelsen. I løbet af undersøgelsen sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgerne og anmodede om makroøkonomiske oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til den ene samarbejdsvillige eksporterende producent, til de stikprøveudtagne EU-producenter, til den ene ikkeforretningsmæssigt forbundne importør, der gav sig til kende i løbet af stikprøveproceduren, og til alle kendte brugere af melamin. Alle relevante spørgeskemaer blev gjort tilgængelige på Generaldirektoratet for Handels websted (8) på dagen for indledningen af undersøgelsen. I løbet af undersøgelsen sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgerne og anmodede om makroøkonomiske oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen.

8

| (32) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den ene samarbejdsvillige eksporterende producent, de tre stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgerne, en ikkeforretningsmæssigt forbundet importør og tre brugere. |
| --- | --- |

(32)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den ene samarbejdsvillige eksporterende producent, de tre stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgerne, en ikkeforretningsmæssigt forbundet importør og tre brugere.

1.8.   Verifikation

Verifikation

| (33) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser.

| (34) | Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
  EU-producenter:






  — | Borealis Agrolinz Melmine GmbH, Linz, Østrig |
| --- | --- | --- |

(34)

Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter:

—

Borealis Agrolinz Melmine GmbH, Linz, Østrig

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy, Polen |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy, Polen

| — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Nederlandene. |
| --- | --- |

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Nederlandene.

| (35) | Et krydstjek uden kontrolbesøg af de oplysninger, der blev anvendt i anmodningen om en udløbsundersøgelse med henblik på beregningen af den normale værdi, blev foretaget online med følgende EU-producent:






  — | OCI Nitrogen B.V., Geleen, Nederlandene. |
| --- | --- | --- |

(35)

Et krydstjek uden kontrolbesøg af de oplysninger, der blev anvendt i anmodningen om en udløbsundersøgelse med henblik på beregningen af den normale værdi, blev foretaget online med følgende EU-producent:

—

OCI Nitrogen B.V., Geleen, Nederlandene.

1.9.   Efterfølgende procedure

Efterfølgende procedure

| (36) | Den 14. juni 2023 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og til at anmode om en høring. |
| --- | --- |

(36)

Den 14. juni 2023 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at opretholde den gældende antidumpingtold. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og til at anmode om en høring.

| (37) | Der blev modtaget bemærkninger fra Xinjiang XLX og CCCMC. Kommissionen overvejede bemærkningerne og tog dem i betragtning, hvor det var relevant. EU-producenterne i stikprøven hilste Kommissionens konklusion velkommen og fremsatte ingen yderligere bemærkninger. Ingen af parterne anmodede om en høring. |
| --- | --- |

(37)

Der blev modtaget bemærkninger fra Xinjiang XLX og CCCMC. Kommissionen overvejede bemærkningerne og tog dem i betragtning, hvor det var relevant. EU-producenterne i stikprøven hilste Kommissionens konklusion velkommen og fremsatte ingen yderligere bemærkninger. Ingen af parterne anmodede om en høring.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (38) | Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er melamin (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2933 61 00. |
| --- | --- |

(38)

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er melamin (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2933 61 00.

| (39) | Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der hovedsageligt fremstilles fra urinstof og som hovedsageligt anvendes til fremstilling af laminater, resin, trælim, sammensætninger til støbning og papir-/tekstilbehandlinger. |
| --- | --- |

(39)

Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der hovedsageligt fremstilles fra urinstof og som hovedsageligt anvendes til fremstilling af laminater, resin, trælim, sammensætninger til støbning og papir-/tekstilbehandlinger.

2.2.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (40) | Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er den undersøgte vare (se betragtning 38) med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(40)

Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er den undersøgte vare (se betragtning 38) med oprindelse i Kina.

2.3.   Samme vare

Samme vare

| (41) | Som det fremgik af den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger (9), har følgende varer samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen |
| --- | --- | --- |

(41)

Som det fremgik af den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger (9), har følgende varer samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

9

—

den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen

| — | den undersøgte vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i det pågældende land (Kina), og |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i det pågældende land (Kina), og

| — | den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (42) | I den betragtede periode fortsatte importen af melamin fra Kina. I første halvdel af den betragtede periode var mængden lavere end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra 1. januar 2009 til 31. december 2009). I anden halvdel af den betragtede periode steg importmængderne imidlertid betydeligt og oversteg langt de mængder, der blev registreret i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. I den nuværende undersøgelsesperiode var importen af melamin fra Kina næsten fire gange højere end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Samtidig var den otte gange højere i forhold til undersøgelsesperioden i den tidligere udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(42)

I den betragtede periode fortsatte importen af melamin fra Kina. I første halvdel af den betragtede periode var mængden lavere end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (dvs. fra 1. januar 2009 til 31. december 2009). I anden halvdel af den betragtede periode steg importmængderne imidlertid betydeligt og oversteg langt de mængder, der blev registreret i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. I den nuværende undersøgelsesperiode var importen af melamin fra Kina næsten fire gange højere end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Samtidig var den otte gange højere i forhold til undersøgelsesperioden i den tidligere udløbsundersøgelse.

| (43) | Ifølge Eurostat (COMEXT-databasen) udgjorde importen af melamin fra Kina omkring 15 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. tabel 3) sammenlignet med en markedsandel på 6,5 % i den oprindelige undersøgelse og 2 % i den foregående udløbsundersøgelse. I absolutte tal faldt importmængden af melamin med oprindelse i Kina først fra 17 434 ton i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse til 7 938 ton i undersøgelsesperioden for den første udløbsundersøgelse for kun at vokse igen til 64 673 ton i undersøgelsesperioden i den nuværende udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(43)

Ifølge Eurostat (COMEXT-databasen) udgjorde importen af melamin fra Kina omkring 15 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. tabel 3) sammenlignet med en markedsandel på 6,5 % i den oprindelige undersøgelse og 2 % i den foregående udløbsundersøgelse. I absolutte tal faldt importmængden af melamin med oprindelse i Kina først fra 17 434 ton i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse til 7 938 ton i undersøgelsesperioden for den første udløbsundersøgelse for kun at vokse igen til 64 673 ton i undersøgelsesperioden i den nuværende udløbsundersøgelse.

| (44) | Som nævnt i betragtning 27 samarbejdede kun én producent fra Kina i forbindelse med undersøgelsen, hvilket repræsenterede mindre end 3 % af importen af den pågældende vare i NUP. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje eventuelt ville anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om høringskonsulentens mellemkomst i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(44)

Som nævnt i betragtning 27 samarbejdede kun én producent fra Kina i forbindelse med undersøgelsen, hvilket repræsenterede mindre end 3 % af importen af den pågældende vare i NUP. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje eventuelt ville anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med konklusionerne vedrørende en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om høringskonsulentens mellemkomst i denne forbindelse.

| (45) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, umiddelbart tilgængelige oplysninger fra tyrkiske producenter af varer i ammoniakværdikæden, oplysninger fra det tyrkiske statistiske institut, Kocaeli City Water and Sewerage General Directorate og Global Trade Atlas. |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, umiddelbart tilgængelige oplysninger fra tyrkiske producenter af varer i ammoniakværdikæden, oplysninger fra det tyrkiske statistiske institut, Kocaeli City Water and Sewerage General Directorate og Global Trade Atlas.

3.2.   Fortsat dumping af importen i den nuværende undersøgelsesperiode

Fortsat dumping af importen i den nuværende undersøgelsesperiode

3.2.1.   Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, for importen af melamin med oprindelse i Kina

Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, for importen af melamin med oprindelse i Kina

| (46) | Da der ved indledningen af undersøgelsen forelå tilstrækkelige beviser, som tydede på, at der med hensyn til Kina forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), indledte Kommissionen undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(46)

Da der ved indledningen af undersøgelsen forelå tilstrækkelige beviser, som tydede på, at der med hensyn til Kina forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), indledte Kommissionen undersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (47) | Kommissionen sendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere dokumentation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev ikke modtaget nogen besvarelse af spørgeskemaet fra GOC. Kommissionen underrettede efterfølgende GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der forekommer væsentlige fordrejninger i Kina. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen sendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere dokumentation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Der blev ikke modtaget nogen besvarelse af spørgeskemaet fra GOC. Kommissionen underrettede efterfølgende GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der forekommer væsentlige fordrejninger i Kina.

Den Europæiske Unions Tidende

| (48) | CCCMC's bemærkninger behandles i afsnit 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(48)

CCCMC's bemærkninger behandles i afsnit 3.2.2.1.

| (49) | I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den på grundlag af den foreliggende dokumentation kunne blive nødt til at vælge et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi baseret på ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte desuden, at et muligt repræsentativt tredjeland for Kina i denne sag er Tyrkiet, men at den ville undersøge andre mulige egnede lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, første led. |
| --- | --- |

(49)

I punkt 5.3.2 i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den på grundlag af den foreliggende dokumentation kunne blive nødt til at vælge et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi baseret på ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte desuden, at et muligt repræsentativt tredjeland for Kina i denne sag er Tyrkiet, men at den ville undersøge andre mulige egnede lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, første led.

| (50) | Den 24. februar 2023 fremlagde Kommissionen et notat om kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notatet om kilder«). |
| --- | --- |

(50)

Den 24. februar 2023 fremlagde Kommissionen et notat om kilderne til fastsættelse af den normale værdi (»notatet om kilder«).

| (51) | I notatet om kilder underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den i mangel af samarbejdsvilje ville være nødt til at basere sig på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionen påtænkte derfor at anvende oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse kombineret med andre informationskilder, som den anså for hensigtsmæssige i henhold til de relevante kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5. |
| --- | --- |

(51)

I notatet om kilder underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den i mangel af samarbejdsvilje ville være nødt til at basere sig på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionen påtænkte derfor at anvende oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse kombineret med andre informationskilder, som den anså for hensigtsmæssige i henhold til de relevante kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5.

| (52) | I notatet om kilder underrettede Kommissionen også de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som repræsentativt land, og om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Tyrkiet som det repræsentative land. |
| --- | --- |

(52)

I notatet om kilder underrettede Kommissionen også de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som repræsentativt land, og om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Tyrkiet som det repræsentative land.

| (53) | I notatet om kilder underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den i betragtning af den manglende samarbejdsvilje ville basere andre direkte omkostninger og indirekte produktionsomkostninger på oplysningerne om EU-erhvervsgrenen i anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(53)

I notatet om kilder underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den i betragtning af den manglende samarbejdsvilje ville basere andre direkte omkostninger og indirekte produktionsomkostninger på oplysningerne om EU-erhvervsgrenen i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

| (54) | Den underrettede endvidere de interesserede parter om, at den ville fastsætte salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger for tre tyrkiske producenter af varer i ammoniakværdikæden, nemlig Ege Gübre Sanayii A.Ş., Tekfen Holding A.Ş. og Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. |
| --- | --- |

(54)

Den underrettede endvidere de interesserede parter om, at den ville fastsætte salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger for tre tyrkiske producenter af varer i ammoniakværdikæden, nemlig Ege Gübre Sanayii A.Ş., Tekfen Holding A.Ş. og Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş.

| (55) | Endelig opfordrede Kommissionen i notatet om kilder interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til kilderne og hensigtsmæssigheden af Tyrkiet som repræsentativt land og til at foreslå andre lande, forudsat at de fremlagde tilstrækkelige oplysninger om de relevante kriterier. |
| --- | --- |

(55)

Endelig opfordrede Kommissionen i notatet om kilder interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til kilderne og hensigtsmæssigheden af Tyrkiet som repræsentativt land og til at foreslå andre lande, forudsat at de fremlagde tilstrækkelige oplysninger om de relevante kriterier.

| (56) | Kommissionen modtog bemærkninger fra CCCMC. Sammenslutningen fastholdt, at Kommissionen burde anvende Xinjiang XLX' besvarelse af spørgeskemaet som foreliggende faktiske oplysninger, tage hensyn til de forskellige produktionsprocesser og råmaterialer ved beregningen af den normale værdi og kritiserede ikkefordrejede værdier for visse input, SA&G-omkostninger og fortjeneste. Disse bemærkninger behandles i afsnit 3.2.2.2, 3.2.2.3.1, 3.2.2.3.2 og 3.2.2.3.5 i denne forordning. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen modtog bemærkninger fra CCCMC. Sammenslutningen fastholdt, at Kommissionen burde anvende Xinjiang XLX' besvarelse af spørgeskemaet som foreliggende faktiske oplysninger, tage hensyn til de forskellige produktionsprocesser og råmaterialer ved beregningen af den normale værdi og kritiserede ikkefordrejede værdier for visse input, SA&G-omkostninger og fortjeneste. Disse bemærkninger behandles i afsnit 3.2.2.2, 3.2.2.3.1, 3.2.2.3.2 og 3.2.2.3.5 i denne forordning.

3.2.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (57) | I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at »den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet.« |
| --- | --- |

(57)

I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at »den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet.«

| (58) | Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a): »Såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikkefordrejede priser eller referenceværdier«, og »[den] skal indbefatte et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G-omkostninger«). |
| --- | --- |

(58)

Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a): »Såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikkefordrejede priser eller referenceværdier«, og »[den] skal indbefatte et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste« (»salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger« benævnes i det følgende »SA&G-omkostninger«).

| (59) | Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af den manglende samarbejdsvilje fra GOC samt de eksporterende producenters manglende meningsfulde samarbejdsvilje var det hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(59)

Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at på grundlag af den foreliggende dokumentation og i lyset af den manglende samarbejdsvilje fra GOC samt de eksporterende producenters manglende meningsfulde samarbejdsvilje var det hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (60) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, blev den normale værdi beregnet. I anmodningen om en udløbsundersøgelse beregnede ansøgerne den normale værdi for to produktionsteknologier, nemlig Tsinghua-teknologien, der udelukkende anvendes i Kina, og Eurotecnica-teknologien, der anvendes i Kina, men også af producenterne i Unionen. I forbindelse med denne undersøgelse begrænsede Kommissionen sine konklusioner til Eurotecnica-teknologien, for hvilken listen over produktionsfaktorer og deres forbrugsmængder kunne krydstjekkes korrekt med de ansøgere, der fremlagde oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Kommissionen fandt, at en normal værdi, der var beregnet på grundlag af de gennemsnitlige forbrugsmængder fra en brochure fra producenten af det udstyr, der blev anvendt i produktionsprocessen, som anført i anmodningen om en udløbsundersøgelse, var mere repræsentativ med hensyn til udnyttelsesgrader med henblik på landsdækkende undersøgelsesresultater end den samarbejdsvillige eksporterende producents individuelle forbrug under de specifikke driftsbetingelser. |
| --- | --- |

(60)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, blev den normale værdi beregnet. I anmodningen om en udløbsundersøgelse beregnede ansøgerne den normale værdi for to produktionsteknologier, nemlig Tsinghua-teknologien, der udelukkende anvendes i Kina, og Eurotecnica-teknologien, der anvendes i Kina, men også af producenterne i Unionen. I forbindelse med denne undersøgelse begrænsede Kommissionen sine konklusioner til Eurotecnica-teknologien, for hvilken listen over produktionsfaktorer og deres forbrugsmængder kunne krydstjekkes korrekt med de ansøgere, der fremlagde oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Kommissionen fandt, at en normal værdi, der var beregnet på grundlag af de gennemsnitlige forbrugsmængder fra en brochure fra producenten af det udstyr, der blev anvendt i produktionsprocessen, som anført i anmodningen om en udløbsundersøgelse, var mere repræsentativ med hensyn til udnyttelsesgrader med henblik på landsdækkende undersøgelsesresultater end den samarbejdsvillige eksporterende producents individuelle forbrug under de specifikke driftsbetingelser.

3.2.2.1.   Forekomsten af væsentlige fordrejninger

Forekomsten af væsentlige fordrejninger

3.2.2.1.1.   Indledning

| (61) | I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastsættes det, at »betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:






  — | at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side |
| --- | --- | --- |

(61)

I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastsættes det, at »betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:

—

at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| — | statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger |
| --- | --- |

—

statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| — | politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter |
| --- | --- |

—

politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| — | manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret |
| --- | --- |

—

manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| — | at lønomkostninger skævvrides |
| --- | --- |

—

at lønomkostninger skævvrides

| — | adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.« |
| --- | --- |

—

adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten.«

| (62) | Da listen i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal oplyses for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i eksportlandets økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling. |
| --- | --- |

(62)

Da listen i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal oplyses for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i eksportlandets økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling.

| (63) | Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at »[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«. |
| --- | --- |

(63)

Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at »[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor«.

| (64) | Kommissionen har i henhold til denne bestemmelse offentliggjort en landerapport om Kina (»rapporten«) (10), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, fremsætte bemærkninger til eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på tidspunktet for indledningen af proceduren. Rapporten blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. Anmodningen indeholdt også en del relevant dokumentation, der kunne supplere rapporten. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen har i henhold til denne bestemmelse offentliggjort en landerapport om Kina (»rapporten«) (10), der viser, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) samt af specifikke sektorer (f.eks. stål og kemikalier). Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, fremsætte bemærkninger til eller supplere den dokumentation, der var indeholdt i sagsakterne på tidspunktet for indledningen af proceduren. Rapporten blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. Anmodningen indeholdt også en del relevant dokumentation, der kunne supplere rapporten.

10

| (65) | Mere specifikt fremgik det af anmodningen med henvisning til rapporten, at strukturelle fordrejninger i mange kinesiske industrisektorer har bidraget til de særligt lave omkostninger ved naturgas og statslig indgriben på markedet for urinstof, som er en af melamins vigtigste komponenter. Den lave pris på naturgas har gjort det muligt for melaminproducenter at producere den undersøgte vare til kunstigt lave omkostninger. Anmodningen skitserer endvidere forskellige former for statslig indgriben på urinstofmarkedet såsom eksistensen af strenge importkvoter for urinstof, høje eksportafgifter i højsæsonen, fritagelse af hjemmemarkedssalget af urinstof for moms og den kinesiske regerings strategiske oplagring af urinstof gennem det statslige gødningssystem. Desuden pegede anmodningen på forskellige konklusioner fra USA's side vedrørende GOC's indgreb til fordel for den kinesiske melaminindustri såsom præferencelån, indkomstskatteordninger, skatteordninger for toldfritagelser, momsnedsættelser, fritagelser fra administrative afgifter, statslige bestemmelser og flere tilskud samt eksportsubsidieordninger for melaminmarkedet, som de amerikanske myndigheder har identificeret. Desuden blev det i anmodningen påpeget, at GOC's politikker såsom dem, der er beskrevet i den nationale 14. femårsplan, har bekræftet statens fortsatte involvering i den petrokemiske og kemiske sektor, der kategoriseres som »en søjleindustri i den nationale økonomi«, samt tidligere femårsplaner såsom de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan, som henviser til den socialistiske markedsøkonomi som et overordnet princip og mål, der har til formål at skabe kinesiske nationale flagskibe. Med henvisning til rapporten blev der i anmodningen desuden nævnt væsentlige fordrejninger som følge af den utilstrækkelige anvendelse af konkurs-, selskabs- og ejendomslove samt adgang til kapital gennem det finansielle system. Ifølge anmodningen vil disse politikker sandsynligvis have en fordrejende indvirkning på melaminindustrien. |
| --- | --- |

(65)

Mere specifikt fremgik det af anmodningen med henvisning til rapporten, at strukturelle fordrejninger i mange kinesiske industrisektorer har bidraget til de særligt lave omkostninger ved naturgas og statslig indgriben på markedet for urinstof, som er en af melamins vigtigste komponenter. Den lave pris på naturgas har gjort det muligt for melaminproducenter at producere den undersøgte vare til kunstigt lave omkostninger. Anmodningen skitserer endvidere forskellige former for statslig indgriben på urinstofmarkedet såsom eksistensen af strenge importkvoter for urinstof, høje eksportafgifter i højsæsonen, fritagelse af hjemmemarkedssalget af urinstof for moms og den kinesiske regerings strategiske oplagring af urinstof gennem det statslige gødningssystem. Desuden pegede anmodningen på forskellige konklusioner fra USA's side vedrørende GOC's indgreb til fordel for den kinesiske melaminindustri såsom præferencelån, indkomstskatteordninger, skatteordninger for toldfritagelser, momsnedsættelser, fritagelser fra administrative afgifter, statslige bestemmelser og flere tilskud samt eksportsubsidieordninger for melaminmarkedet, som de amerikanske myndigheder har identificeret. Desuden blev det i anmodningen påpeget, at GOC's politikker såsom dem, der er beskrevet i den nationale 14. femårsplan, har bekræftet statens fortsatte involvering i den petrokemiske og kemiske sektor, der kategoriseres som »en søjleindustri i den nationale økonomi«, samt tidligere femårsplaner såsom de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan, som henviser til den socialistiske markedsøkonomi som et overordnet princip og mål, der har til formål at skabe kinesiske nationale flagskibe. Med henvisning til rapporten blev der i anmodningen desuden nævnt væsentlige fordrejninger som følge af den utilstrækkelige anvendelse af konkurs-, selskabs- og ejendomslove samt adgang til kapital gennem det finansielle system. Ifølge anmodningen vil disse politikker sandsynligvis have en fordrejende indvirkning på melaminindustrien.

| (66) | Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, og som er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de væsentlige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. Kommissionen supplerede endvidere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Kommissionen gjorde dette på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne, herunder den dokumentation, der er indeholdt i rapporten, og som er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Denne analyse omfattede undersøgelsen af de væsentlige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den undersøgte vare. Kommissionen supplerede endvidere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina.

3.2.2.1.2.   Væsentlige fordrejninger, som påvirker priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina

| (67) | Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en »socialistisk markedsøkonomi«. Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det »socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen, og at arbejderne har et kollektivt ejerskab«. Den statsejede økonomi er »den nationale økonomis førende kraft«, og staten har mandat til »at sikre dens konsolidering og vækst« (11). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, hvor offentligt ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader disse at udvikle sig side om side med statsligt ejerskab (12). |
| --- | --- |

(67)

Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en »socialistisk markedsøkonomi«. Dette begreb er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det »socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen, og at arbejderne har et kollektivt ejerskab«. Den statsejede økonomi er »den nationale økonomis førende kraft«, og staten har mandat til »at sikre dens konsolidering og vækst« (11). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, hvor offentligt ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader disse at udvikle sig side om side med statsligt ejerskab (12).

11

12

| (68) | I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»CCP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i CCP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en overbygning, hvor CCP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik CCP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: »[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system«, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karakteristika, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab.« (13) Dette illustrerer den ubestridte og stadigt voksende kontrol, som CCP har med Kinas økonomiske system. Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringer udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter. |
| --- | --- |

(68)

I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af det kinesiske kommunistparti (»CCP«). Strukturerne i den kinesiske stat og i CCP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en overbygning, hvor CCP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik CCP en endnu mere fremtrædende rolle, fordi den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: »[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system«, blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: »[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karakteristika, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab.« (13) Dette illustrerer den ubestridte og stadigt voksende kontrol, som CCP har med Kinas økonomiske system. Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringer udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter.

13

| (69) | Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik og forfølger mål, der er sammenfaldende med CCP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (14). De kinesiske myndigheder har mange forskellige interventionistiske økonomiske værktøjer, herunder systemet med industriplanlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer. |
| --- | --- |

(69)

Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik og forfølger mål, der er sammenfaldende med CCP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (14). De kinesiske myndigheder har mange forskellige interventionistiske økonomiske værktøjer, herunder systemet med industriplanlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer.

14

| (70) | For det første styres den kinesiske økonomis retning af et komplekst system med industriplanlægning, for så vidt angår den overordnede administrative kontrol, hvilket påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. Planerne på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer normalt har noget bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt de tidsrammer, inden for hvilke målsætningerne skal nås. Visse planer indeholder stadig eksplicitte produktionsmål. I henhold til planerne udpeges individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og de tildeles specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). Erhvervsdrivende, både private og statsejede, skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter til de faktiske forhold, der følger af planlægningssystemet. Dette skyldes ikke kun planernes bindende karakter, men også, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tvinger de erhvervsdrivende til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (se også afsnit 3.2.2.1.5) (15). |
| --- | --- |

(70)

For det første styres den kinesiske økonomis retning af et komplekst system med industriplanlægning, for så vidt angår den overordnede administrative kontrol, hvilket påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. Planerne på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer normalt har noget bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt de tidsrammer, inden for hvilke målsætningerne skal nås. Visse planer indeholder stadig eksplicitte produktionsmål. I henhold til planerne udpeges individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og de tildeles specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). Erhvervsdrivende, både private og statsejede, skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter til de faktiske forhold, der følger af planlægningssystemet. Dette skyldes ikke kun planernes bindende karakter, men også, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tvinger de erhvervsdrivende til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (se også afsnit 3.2.2.1.5) (15).

15

| (71) | For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker og politisk styrede banker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske mål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.2.2.1.8) (16). Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkederne, obligationsmarkederne, private egenkapitalmarkeder osv. Desuden er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og CCP griber ind (17). |
| --- | --- |

(71)

For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker og politisk styrede banker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske mål i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (se også afsnit 3.2.2.1.8) (16). Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkederne, obligationsmarkederne, private egenkapitalmarkeder osv. Desuden er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og CCP griber ind (17).

16

17

| (72) | For det tredje tager statens indgreb i økonomien forskellige former, for så vidt angår de lovgivningsmæssige rammer. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det fastsættes specifikt i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet i henhold til statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (18). På investeringsområdet bevarer GOC ligeledes betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at støtte industripolitiske mål, såsom opretholdelse af den statslige kontrol med nøglesektorer eller styrkelse af indenlandsk industri (19). |
| --- | --- |

(72)

For det tredje tager statens indgreb i økonomien forskellige former, for så vidt angår de lovgivningsmæssige rammer. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det fastsættes specifikt i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet i henhold til statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (18). På investeringsområdet bevarer GOC ligeledes betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at støtte industripolitiske mål, såsom opretholdelse af den statslige kontrol med nøglesektorer eller styrkelse af indenlandsk industri (19).

18

19

| (73) | Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (20). |
| --- | --- |

(73)

Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i en fordrejning af en virkningsfuld ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne (20).

20

3.2.2.1.3.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side

| (74) | I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien. |
| --- | --- |

(74)

I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien.

| (75) | En analyse af de største kinesiske melaminproducenter, nemlig Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. (21), Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (22), Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. (23) og Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd. (24) viser væsentlig statslig indgriben. Mens Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. er en statsejet virksomhed, der ejes 100 % af Henan Energy and Chemical Industry Group (en statsejet virksomhed under SASAC (25)), opretholder GOC en aktiepost på 35 % i Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (26), som ejes af Sinochem Holding (en statsejet virksomhed under tilsyn af SASAC) gennem sit datterselskab Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27). Ud over formelt ejerskab kan de statslige myndigheder kontrollere og føre tilsyn med virksomheder gennem uformelle kanaler, hvilket illustreres af den privatejede melaminproducerende virksomhed Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. (28), som ifølge offentlige kilder modtog finansiel støtte gennem et præferencelån fra Meishan City Market Supervision Administration og Meishan Central Sub-branch of the People's Bank of China (29)»for at fremme kvalitetsudvikling, stabilisere økonomien og stabilisere markedsaktørerne« (30). Den samarbejdsvillige eksporterende producent, Xinjiang XLX (31), understreger også på sit websted, at »Xinlianxin Company med politisk vejledning og stærk støtte fra den selvstyrende region, staten, amtskomitéen og regeringen har opnået store fremskridt og været vidne til de vigtigste udviklingsresultater i vores distrikt [...] under den stærke ledelse af partiets centralkomité med kammerat Xi Jinping som omdrejningspunkt og med fuld støtte fra den selvstyrende region, distriktet, amtskomitéen og regeringen (32).« Eftersom CCP's indgreb i den operationelle beslutningstagning er blevet normen også i private virksomheder (33), og idet CCP påtager sig lederskab over stort set alle aspekter af landets økonomi, fører statens indflydelse gennem CCP-strukturer internt i virksomhederne desuden reelt til, at økonomiske aktører er under regeringens kontrol og politiske tilsyn, i betragtning af i hvor høj grad stats- og partistrukturerne er vokset sammen i Kina. |
| --- | --- |

(75)

En analyse af de største kinesiske melaminproducenter, nemlig Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. (21), Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (22), Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. (23) og Xinjiang Xinlianxin Chemical Energy Co., Ltd. (24) viser væsentlig statslig indgriben. Mens Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd. er en statsejet virksomhed, der ejes 100 % af Henan Energy and Chemical Industry Group (en statsejet virksomhed under SASAC (25)), opretholder GOC en aktiepost på 35 % i Henan Haohua Junhua Co., Ltd. (26), som ejes af Sinochem Holding (en statsejet virksomhed under tilsyn af SASAC) gennem sit datterselskab Haohua Chemical Co. Sinochem Holding (27). Ud over formelt ejerskab kan de statslige myndigheder kontrollere og føre tilsyn med virksomheder gennem uformelle kanaler, hvilket illustreres af den privatejede melaminproducerende virksomhed Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. (28), som ifølge offentlige kilder modtog finansiel støtte gennem et præferencelån fra Meishan City Market Supervision Administration og Meishan Central Sub-branch of the People's Bank of China (29)»for at fremme kvalitetsudvikling, stabilisere økonomien og stabilisere markedsaktørerne« (30). Den samarbejdsvillige eksporterende producent, Xinjiang XLX (31), understreger også på sit websted, at »Xinlianxin Company med politisk vejledning og stærk støtte fra den selvstyrende region, staten, amtskomitéen og regeringen har opnået store fremskridt og været vidne til de vigtigste udviklingsresultater i vores distrikt [...] under den stærke ledelse af partiets centralkomité med kammerat Xi Jinping som omdrejningspunkt og med fuld støtte fra den selvstyrende region, distriktet, amtskomitéen og regeringen (32).« Eftersom CCP's indgreb i den operationelle beslutningstagning er blevet normen også i private virksomheder (33), og idet CCP påtager sig lederskab over stort set alle aspekter af landets økonomi, fører statens indflydelse gennem CCP-strukturer internt i virksomhederne desuden reelt til, at økonomiske aktører er under regeringens kontrol og politiske tilsyn, i betragtning af i hvor høj grad stats- og partistrukturerne er vokset sammen i Kina.

21

22

23

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

| (76) | Dette ses også i China Petrochemical and Chemical Industry Federation (»CPCIF«), som er den sektorspecifikke industrisammenslutning. I henhold til artikel 3 i CPCIF's vedtægter accepterer organisationen »faglig vejledning, tilsyn og ledelse fra de enheder, der er ansvarlige for registrering og forvaltning, fra enheder med ansvar for partiopbygning samt fra de relevante administrative afdelinger med ansvar for industristyring« (34). |
| --- | --- |

(76)

Dette ses også i China Petrochemical and Chemical Industry Federation (»CPCIF«), som er den sektorspecifikke industrisammenslutning. I henhold til artikel 3 i CPCIF's vedtægter accepterer organisationen »faglig vejledning, tilsyn og ledelse fra de enheder, der er ansvarlige for registrering og forvaltning, fra enheder med ansvar for partiopbygning samt fra de relevante administrative afdelinger med ansvar for industristyring« (34).

34

| (77) | Som følge heraf er selv privatejede producenter i sektoren for den undersøgte vare afskåret fra at operere på markedsvilkår. Både offentlige og privatejede virksomheder i sektoren er således underlagt politisk tilsyn og politisk vejledning, hvilket ligeledes er beskrevet i afsnit 3.2.2.1.5. |
| --- | --- |

(77)

Som følge heraf er selv privatejede producenter i sektoren for den undersøgte vare afskåret fra at operere på markedsvilkår. Både offentlige og privatejede virksomheder i sektoren er således underlagt politisk tilsyn og politisk vejledning, hvilket ligeledes er beskrevet i afsnit 3.2.2.1.5.

3.2.2.1.4.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: Statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger

| (78) | Ud over at udøve kontrol med økonomien gennem ejerskab af statsejede virksomheder og andre værktøjer er GOC i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder i henhold til den kinesiske lovgivning kan anses for at afspejle de dermed forbundne ejendomsrettigheder (35), er CCP-cellerne i virksomheder, hvad enten det er statsejede eller private, en anden vigtig måde, hvorpå staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en CCP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre CCP-medlemmer som specificeret i CCP's forfatning (36)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Dette krav synes ikke altid tidligere at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. CCP har imidlertid, og i hvert fald siden 2016, styrket sine krav om at kontrollere forretningsmæssige beslutninger i virksomheder som et politisk princip (37), herunder ved at lægge pres på private virksomheder for at få dem til at sætte »patriotisme« i første række og til at følge partidisciplinen (38). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at CCP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger i deres respektive virksomheder (39). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder også på producenterne af den undersøgte vare og leverandørerne af inputmaterialer hertil. |
| --- | --- |

(78)

Ud over at udøve kontrol med økonomien gennem ejerskab af statsejede virksomheder og andre værktøjer er GOC i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomheder. Selv om de relevante statslige myndigheders ret til at udpege og fjerne nøglepersoner i ledelsen hos statsejede virksomheder i henhold til den kinesiske lovgivning kan anses for at afspejle de dermed forbundne ejendomsrettigheder (35), er CCP-cellerne i virksomheder, hvad enten det er statsejede eller private, en anden vigtig måde, hvorpå staten kan gribe ind i forretningsmæssige beslutninger. Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en CCP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre CCP-medlemmer som specificeret i CCP's forfatning (36)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. Dette krav synes ikke altid tidligere at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. CCP har imidlertid, og i hvert fald siden 2016, styrket sine krav om at kontrollere forretningsmæssige beslutninger i virksomheder som et politisk princip (37), herunder ved at lægge pres på private virksomheder for at få dem til at sætte »patriotisme« i første række og til at følge partidisciplinen (38). I 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at CCP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger i deres respektive virksomheder (39). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder også på producenterne af den undersøgte vare og leverandørerne af inputmaterialer hertil.

35

36

37

38

39

| (79) | Den 15. september 2020 blev der endvidere offentliggjort et dokument med titlen »General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era« (»retningslinjerne«) (40), hvorved partikomitéers rolle i private virksomheder blev udvidet yderligere. I retningslinjernes punkt II.4 hedder det: »[v]i må øge partiets overordnede kapacitet til at lede Den Forenede Fronts arbejde i den private sektor og effektivt optrappe arbejdet på dette område«, og i afsnit III.6 hedder det: »[v]i skal yderligere optrappe partiopbygningen i private virksomheder og sætte particellerne i stand til effektivt at varetage deres rolle som fæstning og sætte partimedlemmer i stand til at varetage deres rolle som fortropper og pionerer«. Retningslinjerne lægger således vægt på den rolle, som CCP spiller i virksomheder og andre enheder i den private sektor, og på at styrke denne rolle (41). |
| --- | --- |

(79)

Den 15. september 2020 blev der endvidere offentliggjort et dokument med titlen »General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era« (»retningslinjerne«) (40), hvorved partikomitéers rolle i private virksomheder blev udvidet yderligere. I retningslinjernes punkt II.4 hedder det: »[v]i må øge partiets overordnede kapacitet til at lede Den Forenede Fronts arbejde i den private sektor og effektivt optrappe arbejdet på dette område«, og i afsnit III.6 hedder det: »[v]i skal yderligere optrappe partiopbygningen i private virksomheder og sætte particellerne i stand til effektivt at varetage deres rolle som fæstning og sætte partimedlemmer i stand til at varetage deres rolle som fortropper og pionerer«. Retningslinjerne lægger således vægt på den rolle, som CCP spiller i virksomheder og andre enheder i den private sektor, og på at styrke denne rolle (41).

40

41

| (80) | Undersøgelsen bekræftede, at overlapninger mellem ledende stillinger og CCP-medlemskab/partifunktioner er almindelige i melaminsektoren. De respektive bestyrelsesformænd for Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., Henan Haohua Junhua Co., Ltd., Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd. og Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd. er faktisk også sekretærer for partiudvalg i deres respektive virksomheder. |
| --- | --- |

(80)

Undersøgelsen bekræftede, at overlapninger mellem ledende stillinger og CCP-medlemskab/partifunktioner er almindelige i melaminsektoren. De respektive bestyrelsesformænd for Henan Zhongyuan Dahua Co., Ltd., Henan Haohua Junhua Co., Ltd., Sichuan Golden Elephant Sincerity Co., Ltd. og Xinjiang Xin Lian Xin Chemical Energy Co., Ltd. er faktisk også sekretærer for partiudvalg i deres respektive virksomheder.

| (81) | Statens tilstedeværelse og indgreb på finansmarkederne (se også afsnit 3.2.2.1.8) samt i leveringen af råmaterialer og inputmaterialer har endvidere en yderligere fordrejende virkning på markedet (42). Statens tilstedeværelse i virksomheder, herunder statsejede virksomheder, i melaminsektoren og i andre sektorer (såsom finans- og inputsektorer) gør det således muligt for GOC at påvirke priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(81)

Statens tilstedeværelse og indgreb på finansmarkederne (se også afsnit 3.2.2.1.8) samt i leveringen af råmaterialer og inputmaterialer har endvidere en yderligere fordrejende virkning på markedet (42). Statens tilstedeværelse i virksomheder, herunder statsejede virksomheder, i melaminsektoren og i andre sektorer (såsom finans- og inputsektorer) gør det således muligt for GOC at påvirke priser og omkostninger.

42

3.2.2.1.5.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter

| (82) | I hvilken retning, den kinesiske økonomi bevæger sig, afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale, provinsielle og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne kanaliseres til sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af regeringen, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (43). |
| --- | --- |

(82)

I hvilken retning, den kinesiske økonomi bevæger sig, afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale, provinsielle og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne kanaliseres til sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af regeringen, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (43).

43

| (83) | De kinesiske myndigheder har vedtaget en række politikker, der er vejledende for, hvordan sektoren for den undersøgte vare fungerer. |
| --- | --- |

(83)

De kinesiske myndigheder har vedtaget en række politikker, der er vejledende for, hvordan sektoren for den undersøgte vare fungerer.

| (84) | Til at begynde med fastsætter den 14. femårsplan for råmaterialer (44), at »den intensive udvikling af kemiske industriparker vil blive væsentligt forbedret og dermed skabe en gruppe petrokemiske industricentre« (45). I planen opfordres industrien endvidere til »nøje at kontrollere den nye produktionskapacitet for urinstof«, som er en af de vigtigste komponenter i melamin, og »hæve standarderne for eliminering af forældet produktionskapacitet og anvende omfattende standarder for at fremme afgangen af forældet produktionskapacitet i overensstemmelse med love og forskrifter« (46). Endvidere skal »alle lokalområder styrke overholdelsen af denne plan og medtage planens hovedindhold og vigtigste projekter i deres centrale lokale opgaver. Petrokemisk og kemisk, [...] udarbejder specifikke gennemførelsesudtalelser med fokus på denne plans mål og opgaver og under hensyntagen til de faktiske forhold i ovennævnte sektorer« (47). Desuden anviser den 14. femårsplan for grøn udvikling af industrien (48), at »ny kapacitet bør bringes under streng kontrol i industrier såsom den for urinstof« (49). Dette er i overensstemmelse med det vejledende katalog over industrielle strukturtilpasninger 2019 (50), som opregner urinstofproduktionsanlæg blandt de faciliteter, der »skal fjernes« og dermed holdes under kontrol (51). På provinsniveau angiver Jiangsus 14. femårsplan for avanceret udvikling af den kemiske industri (52) de lokale myndigheders hensigt om fortsat at kontrollere ny produktionskapacitet i overskudsindustrier såsom olieraffinering og produktionen af unrinstof, ammoniumfosfat, kaustisk soda, polyvinylchlorid, sodaaske, calciumcarbid og gult fosfor (53). I henhold til Shandongs 14. femårsplan for udvikling af den kemiske industri (54) planlægges det at »forbedre produkternes merværdi og forfinelse og fremskynde dannelsen af et kulbaseret system i den kemiske industri med tre hovedkategorier: kulbaserede oxygenholdige kemikalier, kulbaserede kemiske mellemprodukter og kulbaserede kemiske nye materialer« samt »fokusere på udvikling af den industrielle kæde af kulbaserede finkemikalier«. (55) |
| --- | --- |

(84)

Til at begynde med fastsætter den 14. femårsplan for råmaterialer (44), at »den intensive udvikling af kemiske industriparker vil blive væsentligt forbedret og dermed skabe en gruppe petrokemiske industricentre« (45). I planen opfordres industrien endvidere til »nøje at kontrollere den nye produktionskapacitet for urinstof«, som er en af de vigtigste komponenter i melamin, og »hæve standarderne for eliminering af forældet produktionskapacitet og anvende omfattende standarder for at fremme afgangen af forældet produktionskapacitet i overensstemmelse med love og forskrifter« (46). Endvidere skal »alle lokalområder styrke overholdelsen af denne plan og medtage planens hovedindhold og vigtigste projekter i deres centrale lokale opgaver. Petrokemisk og kemisk, [...] udarbejder specifikke gennemførelsesudtalelser med fokus på denne plans mål og opgaver og under hensyntagen til de faktiske forhold i ovennævnte sektorer« (47). Desuden anviser den 14. femårsplan for grøn udvikling af industrien (48), at »ny kapacitet bør bringes under streng kontrol i industrier såsom den for urinstof« (49). Dette er i overensstemmelse med det vejledende katalog over industrielle strukturtilpasninger 2019 (50), som opregner urinstofproduktionsanlæg blandt de faciliteter, der »skal fjernes« og dermed holdes under kontrol (51). På provinsniveau angiver Jiangsus 14. femårsplan for avanceret udvikling af den kemiske industri (52) de lokale myndigheders hensigt om fortsat at kontrollere ny produktionskapacitet i overskudsindustrier såsom olieraffinering og produktionen af unrinstof, ammoniumfosfat, kaustisk soda, polyvinylchlorid, sodaaske, calciumcarbid og gult fosfor (53). I henhold til Shandongs 14. femårsplan for udvikling af den kemiske industri (54) planlægges det at »forbedre produkternes merværdi og forfinelse og fremskynde dannelsen af et kulbaseret system i den kemiske industri med tre hovedkategorier: kulbaserede oxygenholdige kemikalier, kulbaserede kemiske mellemprodukter og kulbaserede kemiske nye materialer« samt »fokusere på udvikling af den industrielle kæde af kulbaserede finkemikalier«. (55)

44

45

46

47

48

49

50

51

52

53

54

55

| (85) | Desuden indeholder den vejledende udtalelse om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan (56) yderligere parametre for sektorens planlagte udvikling: »Inden 2025 vil den petrokemiske og kemiske industri grundlæggende danne et udviklingsmønster af høj kvalitet med en stærk indenlandsk innovationskapacitet, et rimeligt strukturelt layout og en grøn, sikker og kulstoffattig udvikling. Den vil også i høj grad forbedre kapaciteten til at sikre avancerede produkter, øge den centrale konkurrenceevne væsentligt og tage resolutte skridt hen imod selvhjulpenhed og selvforbedring på højt niveau« (57) og adskillige mål for den kemiske sektor: »produktionskoncentrationen inden for fremstilling af bulkkemikalier vil blive øget yderligere, og kapacitetsudnyttelsesgraden vil nå op på mere end 80 % [...] ca. 70 kemiske industriparker med konkurrencemæssige fordele vil blive etableret« (58). Det understreges også, at det er nødvendigt at: »styrke samordningen af skatte-, finans-, regional-, investerings-, import- og eksport-, energi-, økologisk miljø- og prispolitik samt andre politikker med industripolitikker« samt »fuldt ud udvikle den rolle, som den nationale fælles platform for samarbejde mellem industri og finansiering spiller, og fremme forbindelser mellem banker og virksomheder og samarbejde mellem industri- og finanssektoren« (59). |
| --- | --- |

(85)

Desuden indeholder den vejledende udtalelse om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan (56) yderligere parametre for sektorens planlagte udvikling: »Inden 2025 vil den petrokemiske og kemiske industri grundlæggende danne et udviklingsmønster af høj kvalitet med en stærk indenlandsk innovationskapacitet, et rimeligt strukturelt layout og en grøn, sikker og kulstoffattig udvikling. Den vil også i høj grad forbedre kapaciteten til at sikre avancerede produkter, øge den centrale konkurrenceevne væsentligt og tage resolutte skridt hen imod selvhjulpenhed og selvforbedring på højt niveau« (57) og adskillige mål for den kemiske sektor: »produktionskoncentrationen inden for fremstilling af bulkkemikalier vil blive øget yderligere, og kapacitetsudnyttelsesgraden vil nå op på mere end 80 % [...] ca. 70 kemiske industriparker med konkurrencemæssige fordele vil blive etableret« (58). Det understreges også, at det er nødvendigt at: »styrke samordningen af skatte-, finans-, regional-, investerings-, import- og eksport-, energi-, økologisk miljø- og prispolitik samt andre politikker med industripolitikker« samt »fuldt ud udvikle den rolle, som den nationale fælles platform for samarbejde mellem industri og finansiering spiller, og fremme forbindelser mellem banker og virksomheder og samarbejde mellem industri- og finanssektoren« (59).

56

57

58

59

| (86) | Meddelelsen om at gøre et godt stykke arbejde i forbindelse med undertegnelsen og resultaterne af de mellem- og langsigtede kulkontrakter i 2021 (60) fra den nationale udviklings- og reformkommission kræver endvidere, at de relevante markedsaktører: »styrker opbygningen af industriens selvdisciplin. Alle relevante industrisammenslutninger bør vejlede virksomhederne i at styrke selvdisciplinen, gennemføre kravene i kontrakter på mellemlang og lang sigt og ikke underskrive urimelige kontrakter ved at udnytte situationen med hensyn til udbud og efterspørgsel på markedet og industriens dominerende stilling. Store virksomheder bør spille en forbilledlig rolle og bevidst regulere deres beslutninger om at underskrive kontrakter« (61). Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer GOC derfor praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift samt forbrugsmaterialer. |
| --- | --- |

(86)

Meddelelsen om at gøre et godt stykke arbejde i forbindelse med undertegnelsen og resultaterne af de mellem- og langsigtede kulkontrakter i 2021 (60) fra den nationale udviklings- og reformkommission kræver endvidere, at de relevante markedsaktører: »styrker opbygningen af industriens selvdisciplin. Alle relevante industrisammenslutninger bør vejlede virksomhederne i at styrke selvdisciplinen, gennemføre kravene i kontrakter på mellemlang og lang sigt og ikke underskrive urimelige kontrakter ved at udnytte situationen med hensyn til udbud og efterspørgsel på markedet og industriens dominerende stilling. Store virksomheder bør spille en forbilledlig rolle og bevidst regulere deres beslutninger om at underskrive kontrakter« (61). Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer GOC derfor praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift samt forbrugsmaterialer.

60

61

| (87) | Kort sagt har GOC indført foranstaltninger for at tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politiske mål vedrørende melaminsektoren. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit. |
| --- | --- |

(87)

Kort sagt har GOC indført foranstaltninger for at tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politiske mål vedrørende melaminsektoren. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit.

3.2.2.1.6.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret

| (88) | Ifølge oplysningerne i sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål, som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hindring for indgivelse af konkursbegæringer. Staten spiller desuden fortsat en stærk og aktiv rolle i insolvensbehandlinger og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (62). |
| --- | --- |

(88)

Ifølge oplysningerne i sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål, som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hindring for indgivelse af konkursbegæringer. Staten spiller desuden fortsat en stærk og aktiv rolle i insolvensbehandlinger og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (62).

62

| (89) | Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særlig tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (63). Al jord ejes af staten (kollektivt ejet landjord og statsejede byområder), og tildelingen heraf afhænger fortsat udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jordarealer gratis eller til priser under markedsværdien (64). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jordarealer (65). |
| --- | --- |

(89)

Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særlig tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (63). Al jord ejes af staten (kollektivt ejet landjord og statsejede byområder), og tildelingen heraf afhænger fortsat udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jordarealer gratis eller til priser under markedsværdien (64). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jordarealer (65).

63

64

65

| (90) | Producenter af den undersøgte vare er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes disse betragtninger at gælde fuldt ud også i melaminsektoren. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner. |
| --- | --- |

(90)

Producenter af den undersøgte vare er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes disse betragtninger at gælde fuldt ud også i melaminsektoren. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner.

| (91) | I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og ejendomslove i sektoren for den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(91)

I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og ejendomslove i sektoren for den undersøgte vare.

3.2.2.1.7.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: skævvridning af lønomkostninger

| (92) | Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive overenskomstforhandlinger (66). I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne fagforening er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder forbliver fortsat på et rudimentært niveau (67). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af systemet til registrering af husstande, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (68). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina. |
| --- | --- |

(92)

Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke udvikles fuldt ud i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations (»ILO«) væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive overenskomstforhandlinger (66). I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne fagforening er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder forbliver fortsat på et rudimentært niveau (67). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af systemet til registrering af husstande, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (68). Disse forhold fører til en fordrejning af lønomkostningerne i Kina.

66

67

68

| (93) | Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at melaminsektoren ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Sektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller de vigtigste råmaterialer til fremstillingen) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdsretlige system i Kina). |
| --- | --- |

(93)

Der blev ikke fremlagt dokumentation for, at melaminsektoren ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Sektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller de vigtigste råmaterialer til fremstillingen) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdsretlige system i Kina).

3.2.2.1.8.   Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten

| (94) | Adgang til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger. |
| --- | --- |

(94)

Adgang til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger.

| (95) | For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved en stærk position for statsejede banker (69), som ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af CCP) (70), og i lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af GOC. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (71). Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (72). |
| --- | --- |

(95)

For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved en stærk position for statsejede banker (69), som ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af CCP) (70), og i lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder gennemfører bankerne regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af GOC. Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (71). Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (72).

69

70

71

72

| (96) | Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, herunder resultaterne af undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter. |
| --- | --- |

(96)

Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler såsom behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, herunder resultaterne af undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter.

| (97) | For eksempel har GOC præciseret, at selv beslutninger i private forretningsbanker skal overvåges af CCP og være i overensstemmelse med de nationale politikker. Et af statens tre overordnede mål i forbindelse med bankstyring er nu at styrke partiets lederskab i bank- og forsikringssektoren, herunder i forbindelse med driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål (73). Desuden skal kriterierne for evaluering af forretningsbankernes resultater nu især tage hensyn til, hvordan enhederne »bidrager til de nationale udviklingsmål og realøkonomien«, og navnlig hvordan de »bidrager til strategiske industrier og vækstindustrier« (74). |
| --- | --- |

(97)

For eksempel har GOC præciseret, at selv beslutninger i private forretningsbanker skal overvåges af CCP og være i overensstemmelse med de nationale politikker. Et af statens tre overordnede mål i forbindelse med bankstyring er nu at styrke partiets lederskab i bank- og forsikringssektoren, herunder i forbindelse med driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål (73). Desuden skal kriterierne for evaluering af forretningsbankernes resultater nu især tage hensyn til, hvordan enhederne »bidrager til de nationale udviklingsmål og realøkonomien«, og navnlig hvordan de »bidrager til strategiske industrier og vækstindustrier« (74).

73

74

| (98) | Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for GOC og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Overslag tyder stærkt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (75). |
| --- | --- |

(98)

Desuden er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for GOC og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen. Overslag tyder stærkt på, at de kinesiske kreditvurderinger systematisk svarer til lavere internationale kreditvurderinger (75).

75

| (99) | Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (76). Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne ved kapital ikke er ens for alle aktører på markedet. |
| --- | --- |

(99)

Dette forværres af yderligere gældende regler, som dirigerer finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (76). Dette resulterer i en forudindtagethed i forbindelse med udlån til statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne ved kapital ikke er ens for alle aktører på markedet.

76

| (100) | For det andet er låneomkostninger blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til den overdrevne brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres ved væksten i virksomhedernes gearing i den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at mekanismerne i banksystemet ikke følger normale forretningsmæssige reaktioner. |
| --- | --- |

(100)

For det andet er låneomkostninger blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til den overdrevne brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres ved væksten i virksomhedernes gearing i den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at mekanismerne i banksystemet ikke følger normale forretningsmæssige reaktioner.

| (101) | For det tredje, selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referencerenten udgjorde stadig mindst en tredjedel af alle udlån ved udgangen af 2018 (77). Officielle medier i Kina har for nylig meddelt, at CCP opfordrede til »retningslinjer for at bringe renten på lånemarkedet ned« (78). De kunstigt lave rentesatser medfører underprissætning og dermed den overdrevne anvendelse af kapital. |
| --- | --- |

(101)

For det tredje, selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015, er prissignaler stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger. Andelen af udlån til eller under referencerenten udgjorde stadig mindst en tredjedel af alle udlån ved udgangen af 2018 (77). Officielle medier i Kina har for nylig meddelt, at CCP opfordrede til »retningslinjer for at bringe renten på lånemarkedet ned« (78). De kunstigt lave rentesatser medfører underprissætning og dermed den overdrevne anvendelse af kapital.

77

78

| (102) | Den generelle kreditvækst i Kina er tegn på en forværring af effektiviteten af kapitaltildelingen, uden at der er tegn på en kreditstramning, som man ville forvente på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt, og GOC har flere gange valgt at undgå misligholdelse, hvorved der opstår såkaldte »zombie-virksomheder«, eller at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil. |
| --- | --- |

(102)

Den generelle kreditvækst i Kina er tegn på en forværring af effektiviteten af kapitaltildelingen, uden at der er tegn på en kreditstramning, som man ville forvente på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt, og GOC har flere gange valgt at undgå misligholdelse, hvorved der opstår såkaldte »zombie-virksomheder«, eller at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil.

| (103) | På trods af de skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af væsentlige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
| --- | --- |

(103)

På trods af de skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af væsentlige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer.

| (104) | Desuden blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for den undersøgte vare ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
| --- | --- |

(104)

Desuden blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt dokumentation for, at sektoren for den undersøgte vare ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led. Derfor medfører det betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer.

3.2.2.1.9.   Den systemiske karakter af de beskrevne fordrejninger

| (105) | Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, er karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.2.2.1.2-3.2.2.1.5 samt i del I i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.2.2.1.6-3.2.2.1.8 og i del II i rapporten. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, er karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet i afsnit 3.2.2.1.2-3.2.2.1.5 samt i del I i rapporten, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af de produktionsfaktorer, der er anført i afsnit 3.2.2.1.6-3.2.2.1.8 og i del II i rapporten.

| (106) | Endelig minder Kommissionen om, at der er brug for en række inputmaterialer for at producere den undersøgte vare. Når producenter af melamin køber/indgår aftale i Kina om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. |
| --- | --- |

(106)

Endelig minder Kommissionen om, at der er brug for en række inputmaterialer for at producere den undersøgte vare. Når producenter af melamin køber/indgår aftale i Kina om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt tidligere. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer.

| (107) | Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for den undersøgte vare, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for input til input osv. Hverken GOC eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(107)

Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for den undersøgte vare, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i rapporten. De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et input, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for input til input osv. Hverken GOC eller de eksporterende producenter har fremlagt dokumentation eller argumenter for det modsatte i løbet af denne undersøgelse.

| (108) | Kommissionen modtog bemærkninger fra CCCMC, der repræsenterer tre kinesiske melaminproducenter, Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd., Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd. og Henan Junhua Development Ltd (79). |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen modtog bemærkninger fra CCCMC, der repræsenterer tre kinesiske melaminproducenter, Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemicals Co., Ltd., Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd. og Henan Junhua Development Ltd (79).

79

| (109) | For det første fremførte CCCME, at artikel 2.2 i WTO's antidumpingaftale (»antidumpingaftalen«) ikke anerkender begrebet væsentlige fordrejninger. Selv om begrebet væsentlige fordrejninger ville falde ind under antidumpingaftalens artikel 2.2, hvilket efter CCCMC's opfattelse ikke er tilfældet, vil EU's beregning af den beregnede normale værdi desuden også skulle være i overensstemmelse med antidumpingaftalens artikel 2.2.1.1 og med appelinstansens fortolkning heraf i sagen EU — Biodiesel (Argentina) (DS473). Derfor ville beregningen af den normale værdi ifølge CCCMC kun være tilladt i situationer, hvor der ikke var noget salg af samme vare i »normal handel« eller i en »særlig markedssituation«. De påståede væsentlige fordrejninger i eksportlandet skal derfor falde ind under en af disse kategorier, for at Kommissionen kan gå videre med udløbsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Dette er efter CCCMC's opfattelse ikke tilfældet, da metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, gør det muligt at beregne den normale værdi, når der er konstateret væsentlige fordrejninger, snarere end i overensstemmelse med begreberne i antidumpingaftalens artikel 2.2. CCCMC fremførte desuden, at der ikke er nogen artikel i antidumpingaftalen, der gør det muligt at anvende data fra et tredjeland, som ikke på passende vis afspejler priserne eller omkostningsniveauet i oprindelseslandet, med henblik på at fastsætte den normale værdi. Det er nødvendigt, at den normale værdi i antidumpingundersøgelser fastsættes på grundlag af salgspriserne eller omkostningerne hos virksomhederne i oprindelseslandet eller i det mindste på grundlag af priser eller omkostninger, der kan afspejle pris- eller omkostningsniveauet i oprindelseslandet. I denne forbindelse pegede CCCMC navnlig på WTO-panelets rapport i sagen EU — Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS494) som et eksempel på en vellykket juridisk anfægtelse af metodens forenelighed med WTO i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Af alle disse grunde fandt CCCME, at grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke var i overensstemmelse med antidumpingaftalen og ikke burde anvendes i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(109)

For det første fremførte CCCME, at artikel 2.2 i WTO's antidumpingaftale (»antidumpingaftalen«) ikke anerkender begrebet væsentlige fordrejninger. Selv om begrebet væsentlige fordrejninger ville falde ind under antidumpingaftalens artikel 2.2, hvilket efter CCCMC's opfattelse ikke er tilfældet, vil EU's beregning af den beregnede normale værdi desuden også skulle være i overensstemmelse med antidumpingaftalens artikel 2.2.1.1 og med appelinstansens fortolkning heraf i sagen EU — Biodiesel (Argentina) (DS473). Derfor ville beregningen af den normale værdi ifølge CCCMC kun være tilladt i situationer, hvor der ikke var noget salg af samme vare i »normal handel« eller i en »særlig markedssituation«. De påståede væsentlige fordrejninger i eksportlandet skal derfor falde ind under en af disse kategorier, for at Kommissionen kan gå videre med udløbsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Dette er efter CCCMC's opfattelse ikke tilfældet, da metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, gør det muligt at beregne den normale værdi, når der er konstateret væsentlige fordrejninger, snarere end i overensstemmelse med begreberne i antidumpingaftalens artikel 2.2. CCCMC fremførte desuden, at der ikke er nogen artikel i antidumpingaftalen, der gør det muligt at anvende data fra et tredjeland, som ikke på passende vis afspejler priserne eller omkostningsniveauet i oprindelseslandet, med henblik på at fastsætte den normale værdi. Det er nødvendigt, at den normale værdi i antidumpingundersøgelser fastsættes på grundlag af salgspriserne eller omkostningerne hos virksomhederne i oprindelseslandet eller i det mindste på grundlag af priser eller omkostninger, der kan afspejle pris- eller omkostningsniveauet i oprindelseslandet. I denne forbindelse pegede CCCMC navnlig på WTO-panelets rapport i sagen EU — Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS494) som et eksempel på en vellykket juridisk anfægtelse af metodens forenelighed med WTO i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Af alle disse grunde fandt CCCME, at grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke var i overensstemmelse med antidumpingaftalen og ikke burde anvendes i dette tilfælde.

EU — Biodiesel (Argentina)

EU — Cost Adjustment Methodologies II (Russia)

| (110) | Med hensyn til CCCMC's argumenter vedrørende foreneligheden mellem WTO's bestemmelser og den i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, omhandlede metode er Kommissionen af den holdning, at bestemmelserne i artikel 2, stk. 6a, er i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser og den retspraksis, som CCCME har henvist til. Kommissionen bemærkede indledningsvist, at væsentlige fordrejninger gør omkostninger og priser i eksportlandet uegnede til beregningen af den normale værdi. Under disse omstændigheder indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, regler for beregningen af produktions- og salgsomkostninger på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, herunder priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land med samme udviklingsniveau som eksportlandet. Desuden vedrørte WTO-rapporten om EU — Biodiesel ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, men en specifik bestemmelse i grundforordningens artikel 2, stk. 5. Under alle omstændigheder giver WTO-lovgivningen som fortolket af appelorganet i EU — Biodiesel-sagen mulighed for at anvende data fra et tredjeland, efter behørig justering, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Endvidere anså panelrapporten i forhold til tvisten om EU — Cost Adjustment Methodologies II specifikt bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, for at falde uden for tvistens genstand. Kommissionen minder desuden om, at både Unionen og Den Russiske Føderation appellerede panelets konklusioner, som ikke er endelige og derfor ifølge WTO's faste retspraksis ikke har nogen retlig status i WTO-systemet, da de ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet ved en afgørelse truffet af WTO-medlemmerne. Derfor kunne CCCMC's argumenter ikke godtages. |
| --- | --- |

(110)

Med hensyn til CCCMC's argumenter vedrørende foreneligheden mellem WTO's bestemmelser og den i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, omhandlede metode er Kommissionen af den holdning, at bestemmelserne i artikel 2, stk. 6a, er i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser og den retspraksis, som CCCME har henvist til. Kommissionen bemærkede indledningsvist, at væsentlige fordrejninger gør omkostninger og priser i eksportlandet uegnede til beregningen af den normale værdi. Under disse omstændigheder indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, regler for beregningen af produktions- og salgsomkostninger på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, herunder priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land med samme udviklingsniveau som eksportlandet. Desuden vedrørte WTO-rapporten om EU — Biodiesel ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, men en specifik bestemmelse i grundforordningens artikel 2, stk. 5. Under alle omstændigheder giver WTO-lovgivningen som fortolket af appelorganet i EU — Biodiesel-sagen mulighed for at anvende data fra et tredjeland, efter behørig justering, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Endvidere anså panelrapporten i forhold til tvisten om EU — Cost Adjustment Methodologies II specifikt bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, for at falde uden for tvistens genstand. Kommissionen minder desuden om, at både Unionen og Den Russiske Føderation appellerede panelets konklusioner, som ikke er endelige og derfor ifølge WTO's faste retspraksis ikke har nogen retlig status i WTO-systemet, da de ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet ved en afgørelse truffet af WTO-medlemmerne. Derfor kunne CCCMC's argumenter ikke godtages.

EU — Biodiesel

EU — Biodiesel

EU — Cost Adjustment Methodologies II

| (111) | Hvad angår beviserne for, at der foreligger væsentlige fordrejninger, hævdede CCCMC for det andet, at ansøgerne ikke havde fremlagt tilstrækkelige beviser til at begrunde konklusioner om »væsentlige fordrejninger« i den kinesiske melaminindustri, og at Kommissionens egen analyse i løbet af undersøgelsen derfor ville kræve betydeligt større dokumentation, ikke mindst for at supplere EU-erhvervsgrenens påståede fordrejninger, som ifølge CCCMC ikke kunne verificeres på grund af deres generelle karakter uden en tilstrækkelig henvisning til de underliggende kilder. CCCMC henviser f.eks. til, at EU-erhvervsgrenens henvisning til den 14. femårsplan blot hævder, at den »har til formål at skabe kinesiske nationale flagskibe«. CCCMC kritiserer ligeledes EU-erhvervsgrenens henvisning til vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan. Ifølge CCCMC er de vejledende udtalelser et vejledende dokument, der ikke fastsætter bindende regler, som desuden fastsætter en række mål, som ikke er nævnt af EU-erhvervsgrenen, herunder målene om at »fuldt ud udvikle den afgørende rolle i ressourceallokeringen, som markedet spiller, bedre udvikle regeringens rolle« og »skabe et markedsorienteret, legaliseret og internationaliseret erhvervsklima [...], fremme en effektiv global allokering af faktorressourcer og styrke koordineringen af industrikæden og den koblede udvikling i de forudgående og efterfølgende led mellem tilknyttede industrier«. På denne baggrund drog CCCMC en parallel mellem de vejledende udtalelser og EU's nuværende industripolitiske initiativer. |
| --- | --- |

(111)

Hvad angår beviserne for, at der foreligger væsentlige fordrejninger, hævdede CCCMC for det andet, at ansøgerne ikke havde fremlagt tilstrækkelige beviser til at begrunde konklusioner om »væsentlige fordrejninger« i den kinesiske melaminindustri, og at Kommissionens egen analyse i løbet af undersøgelsen derfor ville kræve betydeligt større dokumentation, ikke mindst for at supplere EU-erhvervsgrenens påståede fordrejninger, som ifølge CCCMC ikke kunne verificeres på grund af deres generelle karakter uden en tilstrækkelig henvisning til de underliggende kilder. CCCMC henviser f.eks. til, at EU-erhvervsgrenens henvisning til den 14. femårsplan blot hævder, at den »har til formål at skabe kinesiske nationale flagskibe«. CCCMC kritiserer ligeledes EU-erhvervsgrenens henvisning til vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan. Ifølge CCCMC er de vejledende udtalelser et vejledende dokument, der ikke fastsætter bindende regler, som desuden fastsætter en række mål, som ikke er nævnt af EU-erhvervsgrenen, herunder målene om at »fuldt ud udvikle den afgørende rolle i ressourceallokeringen, som markedet spiller, bedre udvikle regeringens rolle« og »skabe et markedsorienteret, legaliseret og internationaliseret erhvervsklima [...], fremme en effektiv global allokering af faktorressourcer og styrke koordineringen af industrikæden og den koblede udvikling i de forudgående og efterfølgende led mellem tilknyttede industrier«. På denne baggrund drog CCCMC en parallel mellem de vejledende udtalelser og EU's nuværende industripolitiske initiativer.

| (112) | I denne forbindelse understregede CCCMC også, at rapporten ikke længere er ajourført, navnlig i betragtning af den betydelige økonomiske udvikling både i EU og i Kina siden dens offentliggørelse. CCCMC påpegede Kommissionens forpligtelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), til regelmæssigt at ajourføre rapporten og fremførte, at gentagne slaviske henvisninger til rapporten — uanset om det er fra EU-erhvervsgrenens side eller i Kommissionens afgørelser — ikke ville være tilstrækkelige. CCCMC henviste i denne forbindelse til WTO-appelinstansens afgørelse i sagen US — Countervailing Measures (DS437) og anførte, at påstanden om, at priserne er fordrejede, skal vurderes fra sag til sag og skal fastlægges og forklares tilstrækkeligt i undersøgelsesmyndighedens rapport. |
| --- | --- |

(112)

I denne forbindelse understregede CCCMC også, at rapporten ikke længere er ajourført, navnlig i betragtning af den betydelige økonomiske udvikling både i EU og i Kina siden dens offentliggørelse. CCCMC påpegede Kommissionens forpligtelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), til regelmæssigt at ajourføre rapporten og fremførte, at gentagne slaviske henvisninger til rapporten — uanset om det er fra EU-erhvervsgrenens side eller i Kommissionens afgørelser — ikke ville være tilstrækkelige. CCCMC henviste i denne forbindelse til WTO-appelinstansens afgørelse i sagen US — Countervailing Measures (DS437) og anførte, at påstanden om, at priserne er fordrejede, skal vurderes fra sag til sag og skal fastlægges og forklares tilstrækkeligt i undersøgelsesmyndighedens rapport.

US — Countervailing Measures

| (113) | Med hensyn til CCCMC's argumenter vedrørende analysen af, om beviserne var tilstrækkelige, var Kommissionen uenig. For det første, hvad angår den påståede utilstrækkelige dokumentation i EU-erhvervsgrenens indlæg har Kommissionen i løbet af denne undersøgelse rent faktisk indsamlet yderligere oplysninger for at supplere de tilgængelige kilder, herunder anmodningen og rapporten, med henblik på at kontrollere de påstande, der blev fremsat ved indledningen, og i sidste ende fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i melaminsektoren. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse er beskrevet i betragtning 67-104, og interesserede parter har mulighed for at fremsætte yderligere bemærkninger hertil. Med hensyn til tilstrækkeligheden af beviserne i den indledende fase minder Kommissionen under alle omstændigheder om, at der i punkt 4.1 i indledningsmeddelelsen blev henvist til en række elementer på det kinesiske melaminmarked for at dokumentere, at markedet var påvirket af fordrejninger. Kommissionen mente derfor, at beviserne i indledningsmeddelelsen var tilstrækkelige til at berettige indledningen af en undersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Selv om fastsættelsen af den faktiske forekomst af væsentlige fordrejninger og den konsekvente anvendelse af metoden omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), kun finder sted på tidspunktet for den endelige fremlæggelse af oplysninger, indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), faktisk en forpligtelse til at indsamle de data, der er nødvendige for anvendelsen af denne metode, når undersøgelsen er blevet indledt på dette grundlag. I dette tilfælde fandt Kommissionen, at de beviser, der var fremlagt i anmodningen, var tilstrækkelige til at indlede undersøgelsen på dette grundlag. Kommissionen tog derfor de nødvendige skridt til at kunne anvende metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i fald det i løbet af undersøgelsen blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger. |
| --- | --- |

(113)

Med hensyn til CCCMC's argumenter vedrørende analysen af, om beviserne var tilstrækkelige, var Kommissionen uenig. For det første, hvad angår den påståede utilstrækkelige dokumentation i EU-erhvervsgrenens indlæg har Kommissionen i løbet af denne undersøgelse rent faktisk indsamlet yderligere oplysninger for at supplere de tilgængelige kilder, herunder anmodningen og rapporten, med henblik på at kontrollere de påstande, der blev fremsat ved indledningen, og i sidste ende fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i melaminsektoren. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse er beskrevet i betragtning 67-104, og interesserede parter har mulighed for at fremsætte yderligere bemærkninger hertil. Med hensyn til tilstrækkeligheden af beviserne i den indledende fase minder Kommissionen under alle omstændigheder om, at der i punkt 4.1 i indledningsmeddelelsen blev henvist til en række elementer på det kinesiske melaminmarked for at dokumentere, at markedet var påvirket af fordrejninger. Kommissionen mente derfor, at beviserne i indledningsmeddelelsen var tilstrækkelige til at berettige indledningen af en undersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Selv om fastsættelsen af den faktiske forekomst af væsentlige fordrejninger og den konsekvente anvendelse af metoden omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), kun finder sted på tidspunktet for den endelige fremlæggelse af oplysninger, indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), faktisk en forpligtelse til at indsamle de data, der er nødvendige for anvendelsen af denne metode, når undersøgelsen er blevet indledt på dette grundlag. I dette tilfælde fandt Kommissionen, at de beviser, der var fremlagt i anmodningen, var tilstrækkelige til at indlede undersøgelsen på dette grundlag. Kommissionen tog derfor de nødvendige skridt til at kunne anvende metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i fald det i løbet af undersøgelsen blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger.

| (114) | For det andet, hvad angår argumentet om de kinesiske politikdokumenter har Kommissionen anført, at den kinesiske økonomi er dækket af et komplekst net af femårsplaner, som er drivkraften bag offentlige myndigheders beslutninger på alle niveauer. I modsætning til CCCMC's argument mener Kommissionen, at femårsplanerne er bindende dokumenter, da den nationale 14. femårsplan f.eks. afsætter et helt afsnit til »forbedring af gennemførelsesmekanismen for planlægning«, hvori det hedder, at: »For så vidt angår de bindende indikatorer, større ingeniørprojekter og opgaver inden for offentlige tjenester, miljøbeskyttelse, sikkerhed og andre områder, der er omhandlet i denne plan, er det nødvendigt at præcisere ansvarsparterne og tidsplanerne, at tildele offentlige midler, at styre og kontrollere de sociale ressourcer og at sikre den planlagte færdiggørelse. For så vidt angår de forventede indikatorer og opgaver inden for industriel udvikling og strukturtilpasning, der er beskrevet i denne plan, er det nødvendigt først og fremmest at basere sig på markedsaktørernes rolle for at nå dem. Regeringer på alle niveauer skal skabe gunstige politiske, institutionelle og retlige rammer« (80). Endvidere peger den vejledende udtalelse om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan også mod konkret statslig indgriben, i tillæg til det argument, der fremføres i denne anmodning, og angiver, at kinesiske virksomheder skal »fremskynde omstillingen og opgraderingen af de traditionelle industrier og ihærdigt udvikle nye kemikalier og finkemikalier. Fremskynde den digitale omstilling af industrien, forbedre niveauet for iboende sikkerhed og ren produktion, fremskynde kvalitets-, effektivitets- og energiomstillingen i den petrokemiske industri og støtte Kinas fremskridt fra et stort petrokemisk land til et stærkt petrokemisk land« (81). |
| --- | --- |

(114)

For det andet, hvad angår argumentet om de kinesiske politikdokumenter har Kommissionen anført, at den kinesiske økonomi er dækket af et komplekst net af femårsplaner, som er drivkraften bag offentlige myndigheders beslutninger på alle niveauer. I modsætning til CCCMC's argument mener Kommissionen, at femårsplanerne er bindende dokumenter, da den nationale 14. femårsplan f.eks. afsætter et helt afsnit til »forbedring af gennemførelsesmekanismen for planlægning«, hvori det hedder, at: »For så vidt angår de bindende indikatorer, større ingeniørprojekter og opgaver inden for offentlige tjenester, miljøbeskyttelse, sikkerhed og andre områder, der er omhandlet i denne plan, er det nødvendigt at præcisere ansvarsparterne og tidsplanerne, at tildele offentlige midler, at styre og kontrollere de sociale ressourcer og at sikre den planlagte færdiggørelse. For så vidt angår de forventede indikatorer og opgaver inden for industriel udvikling og strukturtilpasning, der er beskrevet i denne plan, er det nødvendigt først og fremmest at basere sig på markedsaktørernes rolle for at nå dem. Regeringer på alle niveauer skal skabe gunstige politiske, institutionelle og retlige rammer« (80). Endvidere peger den vejledende udtalelse om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan også mod konkret statslig indgriben, i tillæg til det argument, der fremføres i denne anmodning, og angiver, at kinesiske virksomheder skal »fremskynde omstillingen og opgraderingen af de traditionelle industrier og ihærdigt udvikle nye kemikalier og finkemikalier. Fremskynde den digitale omstilling af industrien, forbedre niveauet for iboende sikkerhed og ren produktion, fremskynde kvalitets-, effektivitets- og energiomstillingen i den petrokemiske industri og støtte Kinas fremskridt fra et stort petrokemisk land til et stærkt petrokemisk land« (81).

80

81

| (115) | For det tredje, med hensyn til de påståede ligheder mellem EU's nuværende industripolitik og Kinas politik kunne Kommissionen ikke se relevansen af dette punkt i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der forekommer væsentlige fordrejninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(115)

For det tredje, med hensyn til de påståede ligheder mellem EU's nuværende industripolitik og Kinas politik kunne Kommissionen ikke se relevansen af dette punkt i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der forekommer væsentlige fordrejninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (116) | For det fjerde, med hensyn til påstanden vedrørende den forældede karakter af beviserne i rapporten bemærkede Kommissionen, at rapporten er et omfattende dokument baseret på udførligt og objektivt bevismateriale, herunder lovgivning, forskrifter og andre officielle politikdokumenter offentliggjort af de kinesiske myndigheder, tredjepartsrapporter fra internationale organisationer, akademiske undersøgelser og artikler udarbejdet af forskere samt andre pålidelige uafhængige kilder. Idet den blev gjort offentligt tilgængelig allerede i december 2017, har enhver interesseret part haft rig lejlighed til at tilbagevise, supplere eller fremsætte bemærkninger til den og til den dokumentation, som den er baseret på, og ingen part har fremlagt argumenter eller beviser, der tilbageviser kilderne og informationen i rapporten. |
| --- | --- |

(116)

For det fjerde, med hensyn til påstanden vedrørende den forældede karakter af beviserne i rapporten bemærkede Kommissionen, at rapporten er et omfattende dokument baseret på udførligt og objektivt bevismateriale, herunder lovgivning, forskrifter og andre officielle politikdokumenter offentliggjort af de kinesiske myndigheder, tredjepartsrapporter fra internationale organisationer, akademiske undersøgelser og artikler udarbejdet af forskere samt andre pålidelige uafhængige kilder. Idet den blev gjort offentligt tilgængelig allerede i december 2017, har enhver interesseret part haft rig lejlighed til at tilbagevise, supplere eller fremsætte bemærkninger til den og til den dokumentation, som den er baseret på, og ingen part har fremlagt argumenter eller beviser, der tilbageviser kilderne og informationen i rapporten.

| (117) | For det femte, med hensyn til sagen US — Countervailing Measures (China) mindede Kommissionen om, at den ikke vedrørte anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, som er det relevante retsgrundlag for fastsættelsen af den normale værdi i denne undersøgelse. Tvisten vedrørte en anden faktisk situation og omhandlede fortolkningen af WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(117)

For det femte, med hensyn til sagen US — Countervailing Measures (China) mindede Kommissionen om, at den ikke vedrørte anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, som er det relevante retsgrundlag for fastsættelsen af den normale værdi i denne undersøgelse. Tvisten vedrørte en anden faktisk situation og omhandlede fortolkningen af WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger.

US — Countervailing Measures (China)

| (118) | Endelig mindede Kommissionen om, at GOC havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til de påståede fordrejninger, der er beskrevet i rapporten og i udløbsundersøgelsen, og fremlægge dokumentation for at imødegå påstandene. Som forklaret i betragtning 47 undlod GOC at besvare det pågældende spørgeskema, og Kommissionen baserede derfor sine konklusioner om, hvorvidt der forelå væsentlige fordrejninger på det kinesiske marked, på de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(118)

Endelig mindede Kommissionen om, at GOC havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til de påståede fordrejninger, der er beskrevet i rapporten og i udløbsundersøgelsen, og fremlægge dokumentation for at imødegå påstandene. Som forklaret i betragtning 47 undlod GOC at besvare det pågældende spørgeskema, og Kommissionen baserede derfor sine konklusioner om, hvorvidt der forelå væsentlige fordrejninger på det kinesiske marked, på de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18.

| (119) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CCCMC sine argumenter og henviste udtrykkeligt til sine tidligere bemærkninger. Xinjiang XLX fremførte desuden argumenter, der var identiske med CCCMC's. |
| --- | --- |

(119)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CCCMC sine argumenter og henviste udtrykkeligt til sine tidligere bemærkninger. Xinjiang XLX fremførte desuden argumenter, der var identiske med CCCMC's.

| (120) | For det første insisterede CCCMC og Xinjiang XLX på, at grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke er i overensstemmelse med WTO's lovgivning og specifikt er i strid med antidumpingaftalens artikel 2.2, og de kritiserede Kommissionen for ikke at forklare, hvordan dens praksis med at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a, stemmer overens med argumentationen i flere overensstemmende afgørelser fra WTO's appelorgan, som har konstateret, at lignende praksis fra EU's og andre medlemmers side med hensyn til beregning af den normale værdi er i strid med forpligtelserne i henhold til antidumpingaftalens artikel 2.2. CCCMC og Xinjiang XLX anmodede desuden Kommissionen om ikke blot at forkaste deres argument ved at hævde, at WTO tillader anvendelse af data fra et tredjeland, men i stedet forklare, hvordan Kommissionen gennemførte den tilpasning, der kræves i antidumpingaftalens artikel 2.2, for at nå frem til produktionsomkostningerne »i oprindelseslandet«. CCCMC og Xinjiang XLX henviste i den forbindelse til appelinstansens konklusioner i tvisterne EU — Biodiesel (Argentina) (DS473) og Ukraine — Anti-Dumping measures on ammonium nitrate (DS493). Så længe Kommissionen beregnede den normale værdi på grundlag af produktionsomkostningerne i Tyrkiet uden nogen justering eller forklaring på, hvordan disse data i sidste ende er blevet tilpasset for at afspejle produktionsomkostningerne i oprindelseslandet, Kina, hævdede CCCMC og Xinjiang XLX derfor, at den metode, som Kommissionen anvendte i denne undersøgelse, er uforenelig med EU's forpligtelser i henhold til antidumpingaftalens artikel 2.2. Ifølge CCCMC og Xinjiang XLX påhviler det således Kommissionen grundlæggende at revidere metoden med den normale værdi og de dertil knyttede konklusioner. |
| --- | --- |

(120)

For det første insisterede CCCMC og Xinjiang XLX på, at grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke er i overensstemmelse med WTO's lovgivning og specifikt er i strid med antidumpingaftalens artikel 2.2, og de kritiserede Kommissionen for ikke at forklare, hvordan dens praksis med at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a, stemmer overens med argumentationen i flere overensstemmende afgørelser fra WTO's appelorgan, som har konstateret, at lignende praksis fra EU's og andre medlemmers side med hensyn til beregning af den normale værdi er i strid med forpligtelserne i henhold til antidumpingaftalens artikel 2.2. CCCMC og Xinjiang XLX anmodede desuden Kommissionen om ikke blot at forkaste deres argument ved at hævde, at WTO tillader anvendelse af data fra et tredjeland, men i stedet forklare, hvordan Kommissionen gennemførte den tilpasning, der kræves i antidumpingaftalens artikel 2.2, for at nå frem til produktionsomkostningerne »i oprindelseslandet«. CCCMC og Xinjiang XLX henviste i den forbindelse til appelinstansens konklusioner i tvisterne EU — Biodiesel (Argentina) (DS473) og Ukraine — Anti-Dumping measures on ammonium nitrate (DS493). Så længe Kommissionen beregnede den normale værdi på grundlag af produktionsomkostningerne i Tyrkiet uden nogen justering eller forklaring på, hvordan disse data i sidste ende er blevet tilpasset for at afspejle produktionsomkostningerne i oprindelseslandet, Kina, hævdede CCCMC og Xinjiang XLX derfor, at den metode, som Kommissionen anvendte i denne undersøgelse, er uforenelig med EU's forpligtelser i henhold til antidumpingaftalens artikel 2.2. Ifølge CCCMC og Xinjiang XLX påhviler det således Kommissionen grundlæggende at revidere metoden med den normale værdi og de dertil knyttede konklusioner.

EU — Biodiesel (Argentina)

Ukraine — Anti-Dumping measures on ammonium nitrate

| (121) | Disse argumenter kan ikke accepteres. Som Kommissionen allerede mindede om i betragtning 110, vedrører appelorganets retspraksis, som CCCMC og Xinjiang XLX har påberåbt sig, ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Argumentet om, at Kommissionens metode til beregning af den normale værdi i henhold til nævnte artikel ikke ville være forenelig med WTO-lovgivningen i lyset af appelorganets argumentation, er derfor forkert. I denne henseende forkaster Kommissionen ikke blot parternes argumenter, men giver udtryk for sin retlige holdning, hvorefter bestemmelserne i artikel 2, stk. 6a, fuldt ud er i overensstemmelse med Unionens WTO-forpligtelser. Kommissionen kan derfor ikke tilslutte sig CCCMC og Xinjiang XLX i deres anmodning om at revidere den metode, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(121)

Disse argumenter kan ikke accepteres. Som Kommissionen allerede mindede om i betragtning 110, vedrører appelorganets retspraksis, som CCCMC og Xinjiang XLX har påberåbt sig, ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Argumentet om, at Kommissionens metode til beregning af den normale værdi i henhold til nævnte artikel ikke ville være forenelig med WTO-lovgivningen i lyset af appelorganets argumentation, er derfor forkert. I denne henseende forkaster Kommissionen ikke blot parternes argumenter, men giver udtryk for sin retlige holdning, hvorefter bestemmelserne i artikel 2, stk. 6a, fuldt ud er i overensstemmelse med Unionens WTO-forpligtelser. Kommissionen kan derfor ikke tilslutte sig CCCMC og Xinjiang XLX i deres anmodning om at revidere den metode, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (122) | For det andet fandt CCCMC og Xinjiang XLX Kommissionens begrundelse vedrørende væsentlige fordrejninger og de tilhørende beviser, som Kommissionen henviste til, utilstrækkelig. Mere specifikt gav CCCMC og Xinjiang XLX udtryk for deres bekymring over, at Kommissionen fortsat i væsentlig grad baserer sig på den rapport, der blev offentliggjort i december 2017, og som derfor nu er ret gammel, idet verdensøkonomien, herunder navnlig både EU's og Kinas økonomier, oplever betydelige økonomiske omvæltninger og allerede gennemfører vigtige politiske og strukturelle ændringer, der har til formål at tilpasse sig de nye nationale og globale forhold. CCCMC og Xinjiang XLX påpegede i denne forbindelse, at EU's egen industristrategi, der blev vedtaget i marts 2020, skulle ajourføres allerede i maj 2021 for at tage hensyn til den nye »krisesituation«. CCCMC og Xinjiang XLX var derfor af den opfattelse, at de elementer, der er beskrevet i rapporten som relevante for at konstatere væsentlige fordrejninger, nu skal tages op til fornyet overvejelse og ajourføres med specifikke nye konklusioner om, hvorvidt de fortsat er gyldige i dag. CCCMC og Xinjiang XLX henviste i denne forbindelse også til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), i henhold til hvilken Kommissionen bl.a. er forpligtet til regelmæssigt at ajourføre rapporten. |
| --- | --- |

(122)

For det andet fandt CCCMC og Xinjiang XLX Kommissionens begrundelse vedrørende væsentlige fordrejninger og de tilhørende beviser, som Kommissionen henviste til, utilstrækkelig. Mere specifikt gav CCCMC og Xinjiang XLX udtryk for deres bekymring over, at Kommissionen fortsat i væsentlig grad baserer sig på den rapport, der blev offentliggjort i december 2017, og som derfor nu er ret gammel, idet verdensøkonomien, herunder navnlig både EU's og Kinas økonomier, oplever betydelige økonomiske omvæltninger og allerede gennemfører vigtige politiske og strukturelle ændringer, der har til formål at tilpasse sig de nye nationale og globale forhold. CCCMC og Xinjiang XLX påpegede i denne forbindelse, at EU's egen industristrategi, der blev vedtaget i marts 2020, skulle ajourføres allerede i maj 2021 for at tage hensyn til den nye »krisesituation«. CCCMC og Xinjiang XLX var derfor af den opfattelse, at de elementer, der er beskrevet i rapporten som relevante for at konstatere væsentlige fordrejninger, nu skal tages op til fornyet overvejelse og ajourføres med specifikke nye konklusioner om, hvorvidt de fortsat er gyldige i dag. CCCMC og Xinjiang XLX henviste i denne forbindelse også til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), i henhold til hvilken Kommissionen bl.a. er forpligtet til regelmæssigt at ajourføre rapporten.

| (123) | Med hensyn til »de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan« anførte CCCMC og Xinjiang XLX desuden, at Kommissionen undlod at tage hensyn til, at i) dette dokument er et vejledende dokument og ikke en bindende forordning, der fastsætter detaljerede forpligtelser eller regler for de berørte sektorer, og at ii) det omfatter formål og målsætninger — målsætninger som f.eks. at « udvikle markedets afgørende rolle for ressourceallokering fuldt ud, udvikle regeringens rolle bedre« eller »skabe et markedsorienteret, legaliseret og internationaliseret erhvervsklima« — hvilket er i strid med Kommissionens konklusioner om fordrejninger. Med hensyn til de af Kommissionen citerede femårsplaner anfægtede CCCMC og Xinjiang XLX ligeledes Kommissionens fortolkning af planlægningssystemet i Kina og påpegede, at disse femårsplaner ikke viser, at de offentlige myndigheder vil være drivkraften bag bindende afgørelser, men snarere, at femårsplanerne søger at udpege de respektive ansvarlige parter, mens regeringernes rolle særskilt er angivet til at være at »skabe gunstige politiske, institutionelle og retlige rammer« — hvilket er regeringernes rolle overalt, også i EU. På samme måde gentog CCCMC og Xinjiang argumentet om, at de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan giver de kinesiske virksomheder mulighed for at træffe passende foranstaltninger til at omdanne og opgradere sektoren på en måde, der svarer til EU's industripolitikker. CCCMC og Xinjiang XLX fremførte endvidere, at Kommissionen ikke behandlede det argument, der tidligere var blevet fremført, nemlig at ifølge appelorganets konklusion i sagen US — Countervailing Measures skal forekomsten af prisfordrejning som følge af statslig indgriben fastslås og forklares tilstrækkeligt af den undersøgende myndighed i dens rapport. CCCMC og Xinjiang XLX forstår dette som et krav for Kommissionen til at fremlægge aktuelle faktuelle oplysninger og en detaljeret analyse af den påståede kinesiske regerings indgriben, som resulterer i deraf følgende markedsvirkninger og påvirker adfærden på producentniveau. Endelig understregede CCCMC og Xinjiang XLX deres holdning om, at Kommissionen er forpligtet til at fremlægge beviser for specifik statslig udøvelse af enhver påstået beføjelse til at gribe ind på melaminmarkedet, hvilket har resulteret i en faktisk og påviselig fordrejning af de respektive melaminproducenters priser, og at Kommissionens henvisninger til den kinesiske regerings planer, vejledende udtalelser eller andre politiske initiativer fra den kinesiske regerings side ikke kan sidestilles med faktisk statslig indgriben. |
| --- | --- |

(123)

Med hensyn til »de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan« anførte CCCMC og Xinjiang XLX desuden, at Kommissionen undlod at tage hensyn til, at i) dette dokument er et vejledende dokument og ikke en bindende forordning, der fastsætter detaljerede forpligtelser eller regler for de berørte sektorer, og at ii) det omfatter formål og målsætninger — målsætninger som f.eks. at « udvikle markedets afgørende rolle for ressourceallokering fuldt ud, udvikle regeringens rolle bedre« eller »skabe et markedsorienteret, legaliseret og internationaliseret erhvervsklima« — hvilket er i strid med Kommissionens konklusioner om fordrejninger. Med hensyn til de af Kommissionen citerede femårsplaner anfægtede CCCMC og Xinjiang XLX ligeledes Kommissionens fortolkning af planlægningssystemet i Kina og påpegede, at disse femårsplaner ikke viser, at de offentlige myndigheder vil være drivkraften bag bindende afgørelser, men snarere, at femårsplanerne søger at udpege de respektive ansvarlige parter, mens regeringernes rolle særskilt er angivet til at være at »skabe gunstige politiske, institutionelle og retlige rammer« — hvilket er regeringernes rolle overalt, også i EU. På samme måde gentog CCCMC og Xinjiang argumentet om, at de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan giver de kinesiske virksomheder mulighed for at træffe passende foranstaltninger til at omdanne og opgradere sektoren på en måde, der svarer til EU's industripolitikker. CCCMC og Xinjiang XLX fremførte endvidere, at Kommissionen ikke behandlede det argument, der tidligere var blevet fremført, nemlig at ifølge appelorganets konklusion i sagen US — Countervailing Measures skal forekomsten af prisfordrejning som følge af statslig indgriben fastslås og forklares tilstrækkeligt af den undersøgende myndighed i dens rapport. CCCMC og Xinjiang XLX forstår dette som et krav for Kommissionen til at fremlægge aktuelle faktuelle oplysninger og en detaljeret analyse af den påståede kinesiske regerings indgriben, som resulterer i deraf følgende markedsvirkninger og påvirker adfærden på producentniveau. Endelig understregede CCCMC og Xinjiang XLX deres holdning om, at Kommissionen er forpligtet til at fremlægge beviser for specifik statslig udøvelse af enhver påstået beføjelse til at gribe ind på melaminmarkedet, hvilket har resulteret i en faktisk og påviselig fordrejning af de respektive melaminproducenters priser, og at Kommissionens henvisninger til den kinesiske regerings planer, vejledende udtalelser eller andre politiske initiativer fra den kinesiske regerings side ikke kan sidestilles med faktisk statslig indgriben.

US — Countervailing Measures

| (124) | Disse argumenter kunne ikke godtages. Med hensyn til Kommissionens påberåbelse af rapporten og det forhold, at den blev offentliggjort i 2017, gentager Kommissionen sin holdning, der er forklaret i betragtning 116. Kommissionen minder desuden om, at en konstatering af, om der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke er betinget af, at rapporten foreligger, endsige af datoen for dens offentliggørelse. Kommissionen bemærker endvidere, at de grundlæggende elementer i den kinesiske økonomi, såsom paradigmet for den socialistiske markedsøkonomi, planlægningssystemet eller CCP's lederskab over økonomien — kombineret med partiets tilstedeværelse hos individuelle markedsoperatører, der giver magt til at gribe ind i ledelsesbeslutninger — ikke har ændret sig siden offentliggørelsen af rapporten, bortset fra at være endnu mere markante. Selv om konklusionerne i rapporten derfor fortsat i vid udstrækning er gyldige, har Kommissionen under alle omstændigheder suppleret dem i denne undersøgelse med yderligere beviser, som beskrevet i detaljer i f.eks. betragtning 76, 77, 79, 80 og 84-86. I lyset heraf er CCCMC's og Xinjiang XLX' argument om Kommissionens forpligtelse til at ajourføre rapporten i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), også grundløst, da Kommissionen faktisk har undersøgt de relevante omstændigheder vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger specifikt i forbindelse med denne undersøgelse under hensyntagen til de seneste foreliggende beviser (82). |
| --- | --- |

(124)

Disse argumenter kunne ikke godtages. Med hensyn til Kommissionens påberåbelse af rapporten og det forhold, at den blev offentliggjort i 2017, gentager Kommissionen sin holdning, der er forklaret i betragtning 116. Kommissionen minder desuden om, at en konstatering af, om der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke er betinget af, at rapporten foreligger, endsige af datoen for dens offentliggørelse. Kommissionen bemærker endvidere, at de grundlæggende elementer i den kinesiske økonomi, såsom paradigmet for den socialistiske markedsøkonomi, planlægningssystemet eller CCP's lederskab over økonomien — kombineret med partiets tilstedeværelse hos individuelle markedsoperatører, der giver magt til at gribe ind i ledelsesbeslutninger — ikke har ændret sig siden offentliggørelsen af rapporten, bortset fra at være endnu mere markante. Selv om konklusionerne i rapporten derfor fortsat i vid udstrækning er gyldige, har Kommissionen under alle omstændigheder suppleret dem i denne undersøgelse med yderligere beviser, som beskrevet i detaljer i f.eks. betragtning 76, 77, 79, 80 og 84-86. I lyset heraf er CCCMC's og Xinjiang XLX' argument om Kommissionens forpligtelse til at ajourføre rapporten i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), også grundløst, da Kommissionen faktisk har undersøgt de relevante omstændigheder vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger specifikt i forbindelse med denne undersøgelse under hensyntagen til de seneste foreliggende beviser (82).

82

| (125) | Med hensyn til de paralleller, som CCCMC og Xinjiang XLX drager mellem de kinesiske politikdokumenter og EU's industrielle strategier, bemærker Kommissionen, at parterne ikke fremlægger yderligere argumenter ud over at insistere på den påståede relevans af EU's industripolitikker i forbindelse med vurderingen af væsentlige fordrejninger i Kina i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen gentager derfor sin holdning, som den allerede har givet udtryk for i betragtning 115. |
| --- | --- |

(125)

Med hensyn til de paralleller, som CCCMC og Xinjiang XLX drager mellem de kinesiske politikdokumenter og EU's industrielle strategier, bemærker Kommissionen, at parterne ikke fremlægger yderligere argumenter ud over at insistere på den påståede relevans af EU's industripolitikker i forbindelse med vurderingen af væsentlige fordrejninger i Kina i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen gentager derfor sin holdning, som den allerede har givet udtryk for i betragtning 115.

| (126) | Med hensyn til argumenterne om, i hvilket omfang de kinesiske politikdokumenter, som Kommissionen henviser til såsom dem, der er nævnt i betragtning 84-86, er vejledende dokumenter, hvor meget karakteren af det kinesiske planlægningssystem og den økonomiske struktur fører til bindende afgørelser fra de offentlige myndigheder, og i hvilket omfang det relevante politikdokument overlader det til de enkelte virksomheder at træffe passende foranstaltninger, bemærker Kommissionen, at CCCMC og Xinjiang XLX tilsidesætter de utvetydige krav i de relevante kinesiske politikdokumenter, der skal gennemføres af de modtagende myndigheder, jf. f.eks. betragtning 84. I kombination med eksistensen af specifikke numeriske mål for, hvordan en sektor bør udvikle sig (83), er det i vid udstrækning irrelevant, om de enkelte markedsaktører med henblik på at nå de fastsatte politiske målsætninger og udviklingsmål kan vælge de operationelle metoder og derfor forfølge disse politiske målsætninger på en effektiv, »markedsbaseret« måde. Kommissionen minder endvidere om de strukturer, der findes i Kina for et altomfattende miljø for statslige indgreb i økonomien, som er udførligt beskrevet i afsnit 3.2.2.1.1-3.2.2.1.9. I dette miljø forpligter individuelle markedsaktører, såsom Xinjiang XLX, samt industrisammenslutninger sig til CCP og til de udviklingsmål, der er fastsat af partiet/staten (84), og de kan til gengæld forvente støtte til deres forretningsaktiviteter fra bl.a. statslige myndigheder og statskontrollerede banker gennem finans-, investerings-, zone- og andre politikker. Følgelig udøver de statslige myndigheder deres beføjelse til at forme melaminmarkedet, herunder gennem individuelle økonomiske aktører. Denne konklusion gælder uanset de enkelte politikdokumenters specifikke juridiske karakter, såsom de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan. |
| --- | --- |

(126)

Med hensyn til argumenterne om, i hvilket omfang de kinesiske politikdokumenter, som Kommissionen henviser til såsom dem, der er nævnt i betragtning 84-86, er vejledende dokumenter, hvor meget karakteren af det kinesiske planlægningssystem og den økonomiske struktur fører til bindende afgørelser fra de offentlige myndigheder, og i hvilket omfang det relevante politikdokument overlader det til de enkelte virksomheder at træffe passende foranstaltninger, bemærker Kommissionen, at CCCMC og Xinjiang XLX tilsidesætter de utvetydige krav i de relevante kinesiske politikdokumenter, der skal gennemføres af de modtagende myndigheder, jf. f.eks. betragtning 84. I kombination med eksistensen af specifikke numeriske mål for, hvordan en sektor bør udvikle sig (83), er det i vid udstrækning irrelevant, om de enkelte markedsaktører med henblik på at nå de fastsatte politiske målsætninger og udviklingsmål kan vælge de operationelle metoder og derfor forfølge disse politiske målsætninger på en effektiv, »markedsbaseret« måde. Kommissionen minder endvidere om de strukturer, der findes i Kina for et altomfattende miljø for statslige indgreb i økonomien, som er udførligt beskrevet i afsnit 3.2.2.1.1-3.2.2.1.9. I dette miljø forpligter individuelle markedsaktører, såsom Xinjiang XLX, samt industrisammenslutninger sig til CCP og til de udviklingsmål, der er fastsat af partiet/staten (84), og de kan til gengæld forvente støtte til deres forretningsaktiviteter fra bl.a. statslige myndigheder og statskontrollerede banker gennem finans-, investerings-, zone- og andre politikker. Følgelig udøver de statslige myndigheder deres beføjelse til at forme melaminmarkedet, herunder gennem individuelle økonomiske aktører. Denne konklusion gælder uanset de enkelte politikdokumenters specifikke juridiske karakter, såsom de vejledende udtalelser om fremme af udviklingen af høj kvalitet i den petrokemiske og kemiske industri under den 14. femårsplan.

83

84

| (127) | Med hensyn til CCCMC's og Xinjiang XLX' henvisning til appelorganets konklusion i sagen US — Countervailing Measures bemærker Kommissionen, at dette argument allerede blev behandlet i betragtning 117. |
| --- | --- |

(127)

Med hensyn til CCCMC's og Xinjiang XLX' henvisning til appelorganets konklusion i sagen US — Countervailing Measures bemærker Kommissionen, at dette argument allerede blev behandlet i betragtning 117.

| (128) | På baggrund af ovenstående blev CCCMC's og Xinjiang XLX' argumenter afvist. |
| --- | --- |

(128)

På baggrund af ovenstående blev CCCMC's og Xinjiang XLX' argumenter afvist.

3.2.2.1.10.   Konklusion

| (129) | Analysen i afsnit 3.2.2.1.2-3.2.2.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i al almindelighed samt i sektoren for den undersøgte vare, viste, at priserne eller omkostningerne, for så vidt angår den undersøgte vare, herunder omkostningerne ved råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(129)

Analysen i afsnit 3.2.2.1.2-3.2.2.1.9, som omfatter en undersøgelse af al tilgængelig dokumentation vedrørende Kinas indgriben i landets økonomi i al almindelighed samt i sektoren for den undersøgte vare, viste, at priserne eller omkostningerne, for så vidt angår den undersøgte vare, herunder omkostningerne ved råmaterialer, energi og arbejdskraft, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), hvilket fremgår af den faktiske eller mulige påvirkning fra et eller flere af de relevante forhold heri. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet til at fastsætte den normale værdi i dette tilfælde.

| (130) | Kommissionen beregnede derfor den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et egnet repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen beregnede derfor den normale værdi udelukkende på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der var et resultat af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, dvs. som i dette tilfælde var baseret på de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et egnet repræsentativt land, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), som drøftet i det følgende afsnit.

3.2.2.2.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

| (131) | Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:






  — | Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (85). |
| --- | --- | --- |

(131)

Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:

—

Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas. Til dette formål anvendte Kommissionen lande med en bruttonationalindkomst pr. indbygger svarende til Kinas på grundlag af oplysninger fra Verdensbankens database (85).

85

| — | Produktionen af den undersøgte vare i det pågældende land (86) |
| --- | --- |

—

Produktionen af den undersøgte vare i det pågældende land (86)

86

| — | Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land |
| --- | --- |

—

Tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land

| — | Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse. |
| --- | --- |

—

Hvis der er mere end ét muligt repræsentativt land, gives der, når det er relevant, fortrinsret til det land, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse.

| (132) | Som forklaret i betragtning 50 udstedte Kommissionen et notat om kilder, der beskrev de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier, og underrettede de interesserede parter om, at den havde til hensigt at anvende Tyrkiet som et egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
| --- | --- |

(132)

Som forklaret i betragtning 50 udstedte Kommissionen et notat om kilder, der beskrev de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier, og underrettede de interesserede parter om, at den havde til hensigt at anvende Tyrkiet som et egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

| (133) | I notatet om kilder forklarede Kommissionen, at den på grund af manglende meningsfuld samarbejdsvilje ville basere sig på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Valget af repræsentativt land blev baseret på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse kombineret med andre informationskilder, som blev anset for hensigtsmæssige i henhold til de relevante kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5, herunder importstatistikker, nationale statistikker om det repræsentative land, kilder til markedsinformation, leverandørers opkrævninger for almindelige ydelser i det repræsentative land samt regnskabsmæssige oplysninger om producenter i det repræsentative land. |
| --- | --- |

(133)

I notatet om kilder forklarede Kommissionen, at den på grund af manglende meningsfuld samarbejdsvilje ville basere sig på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Valget af repræsentativt land blev baseret på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse kombineret med andre informationskilder, som blev anset for hensigtsmæssige i henhold til de relevante kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5, herunder importstatistikker, nationale statistikker om det repræsentative land, kilder til markedsinformation, leverandørers opkrævninger for almindelige ydelser i det repræsentative land samt regnskabsmæssige oplysninger om producenter i det repræsentative land.

| (134) | Med hensyn til produktionen af den undersøgte vare undersøgte ansøgerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse syv lande (Indien, Iran, Japan, Qatar, Rusland, Trinidad og Tobago samt USA), hvor der blev produceret melamin (87). |
| --- | --- |

(134)

Med hensyn til produktionen af den undersøgte vare undersøgte ansøgerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse syv lande (Indien, Iran, Japan, Qatar, Rusland, Trinidad og Tobago samt USA), hvor der blev produceret melamin (87).

87

| (135) | Med hensyn til det økonomiske udviklingsniveau var det kun Rusland, der kunne betegnes som et land med et udviklingsniveau svarende til Kinas i NUP. I betragtning af den seneste geopolitiske og økonomiske udvikling i Rusland og de gældende sanktioner samt det forhold, at Rusland besluttede ikke at offentliggøre detaljerede import- og eksportdata fra og med april 2022, fandt Kommissionen imidlertid ikke, at Rusland ville udgøre et egnet repræsentativt land. |
| --- | --- |

(135)

Med hensyn til det økonomiske udviklingsniveau var det kun Rusland, der kunne betegnes som et land med et udviklingsniveau svarende til Kinas i NUP. I betragtning af den seneste geopolitiske og økonomiske udvikling i Rusland og de gældende sanktioner samt det forhold, at Rusland besluttede ikke at offentliggøre detaljerede import- og eksportdata fra og med april 2022, fandt Kommissionen imidlertid ikke, at Rusland ville udgøre et egnet repræsentativt land.

| (136) | I den forbindelse identificerede ansøgerne Tyrkiet som et land med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas med produktion i samme generelle varekategori, nemlig varer i ammoniakværdikæden, som melamin også er en del af (88). |
| --- | --- |

(136)

I den forbindelse identificerede ansøgerne Tyrkiet som et land med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas med produktion i samme generelle varekategori, nemlig varer i ammoniakværdikæden, som melamin også er en del af (88).

88

| (137) | Med hensyn til tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land var data om vigtige produktionsfaktorer ifølge anmodningen umiddelbart tilgængelige for Tyrkiet. Desuden var relevante data om SA&G-omkostninger og fortjeneste offentligt tilgængelige for den samme generelle varekategori. Ansøgerne identificerede en producent i samme generelle varekategori, nemlig virksomheden Ege Gübre Sanayii A.Ş. (»EGE Gübre«). I notatet om kilder identificerede Kommissionen to andre producenter i den samme generelle varekategori, nemlig selskaberne Tekfen Holding A.Ş. (»Tekfen«) og Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. (»Bagfaş«). Alle tre virksomheder var producenter af nitrogenholdige gødningsstoffer (89), havde offentligt tilgængelige finansielle oplysninger for den nuværende undersøgelsesperiode og var rentable i denne periode. |
| --- | --- |

(137)

Med hensyn til tilgængeligheden af relevante offentlige data i det repræsentative land var data om vigtige produktionsfaktorer ifølge anmodningen umiddelbart tilgængelige for Tyrkiet. Desuden var relevante data om SA&G-omkostninger og fortjeneste offentligt tilgængelige for den samme generelle varekategori. Ansøgerne identificerede en producent i samme generelle varekategori, nemlig virksomheden Ege Gübre Sanayii A.Ş. (»EGE Gübre«). I notatet om kilder identificerede Kommissionen to andre producenter i den samme generelle varekategori, nemlig selskaberne Tekfen Holding A.Ş. (»Tekfen«) og Bagfaş Bandirma Gübre Fabrikalari A.Ş. (»Bagfaş«). Alle tre virksomheder var producenter af nitrogenholdige gødningsstoffer (89), havde offentligt tilgængelige finansielle oplysninger for den nuværende undersøgelsesperiode og var rentable i denne periode.

89

| (138) | I sine bemærkninger til notatet om kilder fremførte CCCMC, at Kommissionen burde tage hensyn til de forskellige produktionsprocesser og råmaterialer, der anvendes i melaminproduktionen. CCCMC hævdede desuden, at Kommissionen burde anvende Xinjiang XLX' spørgeskemabesvarelse som foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(138)

I sine bemærkninger til notatet om kilder fremførte CCCMC, at Kommissionen burde tage hensyn til de forskellige produktionsprocesser og råmaterialer, der anvendes i melaminproduktionen. CCCMC hævdede desuden, at Kommissionen burde anvende Xinjiang XLX' spørgeskemabesvarelse som foreliggende faktiske oplysninger.

| (139) | Kommissionen bemærkede, at uden samarbejdsvilje fra kinesiske melaminproducenter, der anvender de forskellige produktionsprocesser og råmaterialer, som CCCMC henviser til, baserede den sine konklusioner på de foreliggende faktiske oplysninger. Som forklaret i betragtning 60 fandt Kommissionen det i den foreliggende sag mere hensigtsmæssigt at basere sine konklusioner på oplysningerne i anmodningen snarere end på data fra en enkelt kinesisk virksomhed. Desuden anvendte Kommissionen faktisk visse elementer i den kinesiske producents spørgeskemabesvarelse som de foreliggende faktiske oplysninger. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen bemærkede, at uden samarbejdsvilje fra kinesiske melaminproducenter, der anvender de forskellige produktionsprocesser og råmaterialer, som CCCMC henviser til, baserede den sine konklusioner på de foreliggende faktiske oplysninger. Som forklaret i betragtning 60 fandt Kommissionen det i den foreliggende sag mere hensigtsmæssigt at basere sine konklusioner på oplysningerne i anmodningen snarere end på data fra en enkelt kinesisk virksomhed. Desuden anvendte Kommissionen faktisk visse elementer i den kinesiske producents spørgeskemabesvarelse som de foreliggende faktiske oplysninger. Disse påstande blev derfor afvist.

3.2.2.3.   Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier og kilder, der anvendes til at fastsætte dem

Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier og kilder, der anvendes til at fastsætte dem

| (140) | På baggrund af alle oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, og efter en analyse af de interesserede parters bemærkninger, er der identificeret følgende produktionsfaktorer, deres kilder og ikkefordrejede værdier med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

  Tabel 1


  Produktionsfaktorer for melamin










  Produktionsfaktor | Varekode i Tyrkiet | Ikkefordrejet værdi (CNY) | Måleenhed | Informationskilde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Urea, urinstof | 310210 | 4,41 | kg | Global Trade Atlas (»GTA«) (90) |
| Ammoniak | 281410 | 5,91 | kg | GTA |
| Energi/omkostninger ved forsyningstjenester |
| Elektricitet | ikke relevant | 0,56 | kWh | Det tyrkiske statistiske institut |
| Naturgas | ikke relevant | 53,58 | GJ | Det tyrkiske statistiske institut |
| Damp | ikke relevant | 199,04 | ton | Anmodning om fornyet undersøgelse |
| Vand | ikke relevant | 9,78 | m3 | Kocaeli City Water and Sewerage General Directorate (generaldirektoratet for vand og kloakering i Kocaeli) |
| Arbejdskraft |
| Faglært og ufaglært arbejdskraft | ikke relevant | 35,53 | time | Det tyrkiske statistiske institut |
| Biprodukt |
| Ammoniak | 281410 | 5,89 | kg | GTA |

(140)

På baggrund af alle oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse, og efter en analyse af de interesserede parters bemærkninger, er der identificeret følgende produktionsfaktorer, deres kilder og ikkefordrejede værdier med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktorer for melamin

Produktionsfaktorer for melamin

Produktionsfaktor

Varekode i Tyrkiet

Ikkefordrejet værdi (CNY)

Måleenhed

Informationskilde

Råmaterialer

Råmaterialer

Urea, urinstof

310210

4,41

kg

Global Trade Atlas (»GTA«) (90)

90

Ammoniak

281410

5,91

kg

GTA

Energi/omkostninger ved forsyningstjenester

Energi/omkostninger ved forsyningstjenester

Elektricitet

ikke relevant

0,56

kWh

Det tyrkiske statistiske institut

Naturgas

ikke relevant

53,58

GJ

Det tyrkiske statistiske institut

Damp

ikke relevant

199,04

ton

Anmodning om fornyet undersøgelse

Vand

ikke relevant

9,78

m3

3

Kocaeli City Water and Sewerage General Directorate (generaldirektoratet for vand og kloakering i Kocaeli)

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Faglært og ufaglært arbejdskraft

ikke relevant

35,53

time

Det tyrkiske statistiske institut

Biprodukt

Biprodukt

Ammoniak

281410

5,89

kg

GTA

3.2.2.3.1.   Råmaterialer

| (141) | Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på råmaterialer som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter (91) og transportomkostninger (92). En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO (»ikke-WTO-lande«), og som er opført i bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (93). |
| --- | --- |

(141)

Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på råmaterialer som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA, hvortil der blev lagt importafgifter (91) og transportomkostninger (92). En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO (»ikke-WTO-lande«), og som er opført i bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (93).

91

92

93

| (142) | Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i afsnit 3.2.2.1 konkluderede, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Efter at have udelukket importen fra Kina og ikke-WTO-lande til det repræsentative land var importmængden fra andre tredjelande fortsat repræsentativ. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i afsnit 3.2.2.1 konkluderede, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Efter at have udelukket importen fra Kina og ikke-WTO-lande til det repræsentative land var importmængden fra andre tredjelande fortsat repræsentativ.

| (143) | Kommissionen undersøgte, om de råmaterialer, for hvilke importstatistikkerne blev anvendt som kilde til ikkefordrejede omkostninger, i Tyrkiet var underlagt eksportrestriktioner, der potentielt kunne fordreje hjemmemarkedspriserne og dermed også importpriserne (94). Kommissionen fandt, at Tyrkiet ikke anvendte eksportrestriktioner på eksporten af urinstof og ammoniak i NUP. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen undersøgte, om de råmaterialer, for hvilke importstatistikkerne blev anvendt som kilde til ikkefordrejede omkostninger, i Tyrkiet var underlagt eksportrestriktioner, der potentielt kunne fordreje hjemmemarkedspriserne og dermed også importpriserne (94). Kommissionen fandt, at Tyrkiet ikke anvendte eksportrestriktioner på eksporten af urinstof og ammoniak i NUP.

94

| (144) | Kommissionen undersøgte endvidere, om importpriserne kunne være blevet fordrejet af importen fra Kina og ikke-WTO-lande (95). Kommissionen konstaterede, at mindre end 14,5 % af importen af urinstof havde oprindelse i Kina og ikke-WTO-lande i NUP. Med hensyn til ammoniak oversteg andelen af importen med oprindelse i Kina og ikke-WTO-lande ikke 0,01 % i NUP. Kommissionen konkluderede dermed, at importpriserne sandsynligvis ikke var påvirket af importen fra Kina og ikke-WTO-lande. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen undersøgte endvidere, om importpriserne kunne være blevet fordrejet af importen fra Kina og ikke-WTO-lande (95). Kommissionen konstaterede, at mindre end 14,5 % af importen af urinstof havde oprindelse i Kina og ikke-WTO-lande i NUP. Med hensyn til ammoniak oversteg andelen af importen med oprindelse i Kina og ikke-WTO-lande ikke 0,01 % i NUP. Kommissionen konkluderede dermed, at importpriserne sandsynligvis ikke var påvirket af importen fra Kina og ikke-WTO-lande.

95

| (145) | I sine bemærkninger til notatet om kilder fremførte CCCMC, at Kommissionen ikke burde anvende importpriser til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger til råmaterialer i Tyrkiet, da disse priser var påvirket af forskellige faktorer, f.eks. importmængde samt afstand til oprindelseslandet, og derfor ikke afspejlede hjemmemarkedspriserne på råmaterialer i Tyrkiet. |
| --- | --- |

(145)

I sine bemærkninger til notatet om kilder fremførte CCCMC, at Kommissionen ikke burde anvende importpriser til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger til råmaterialer i Tyrkiet, da disse priser var påvirket af forskellige faktorer, f.eks. importmængde samt afstand til oprindelseslandet, og derfor ikke afspejlede hjemmemarkedspriserne på råmaterialer i Tyrkiet.

| (146) | Kommissionen var ikke enig. Importerede råmaterialer konkurrerer i pris med indenlandske råmaterialer på det tyrkiske marked. Kommissionen fandt derfor, at den vejede gennemsnitlige importpris i tilstrækkelig grad afspejlede hjemmemarkedsprisen på råmaterialer i Tyrkiet. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen var ikke enig. Importerede råmaterialer konkurrerer i pris med indenlandske råmaterialer på det tyrkiske marked. Kommissionen fandt derfor, at den vejede gennemsnitlige importpris i tilstrækkelig grad afspejlede hjemmemarkedsprisen på råmaterialer i Tyrkiet.

| (147) | Desuden fremførte CCCMC i sine bemærkninger til notatet om kilder, at hvis Kommissionen fortsatte med at anvende importpriser som erstatning for hjemmemarkedspriserne på råmaterialer i det repræsentative land, burde den reducere deres værdi med værdien af søtransport og forsikring, der indgår i importstatistikkerne på cif-niveau. |
| --- | --- |

(147)

Desuden fremførte CCCMC i sine bemærkninger til notatet om kilder, at hvis Kommissionen fortsatte med at anvende importpriser som erstatning for hjemmemarkedspriserne på råmaterialer i det repræsentative land, burde den reducere deres værdi med værdien af søtransport og forsikring, der indgår i importstatistikkerne på cif-niveau.

| (148) | Kommissionen var ikke enig. Som anført i betragtning 146 afspejler importpriserne det prisniveau, der gælder på hjemmemarkedet i det repræsentative land. Ikke desto mindre omfatter de samlede omkostninger til en råvare, som afholdes af en producent i det repræsentative land, alle omkostninger til anskaffelse og transport af råvaren til fabrikkens dør. Dette er også på dette punkt, at priserne på importerede og indenlandske råmaterialer konkurrerer. Derfor blev importprisen på råmaterialer på cif-niveau yderligere forhøjet med den gældende importtold og transportomkostninger i det repræsentative land, jf. betragtning 141. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen var ikke enig. Som anført i betragtning 146 afspejler importpriserne det prisniveau, der gælder på hjemmemarkedet i det repræsentative land. Ikke desto mindre omfatter de samlede omkostninger til en råvare, som afholdes af en producent i det repræsentative land, alle omkostninger til anskaffelse og transport af råvaren til fabrikkens dør. Dette er også på dette punkt, at priserne på importerede og indenlandske råmaterialer konkurrerer. Derfor blev importprisen på råmaterialer på cif-niveau yderligere forhøjet med den gældende importtold og transportomkostninger i det repræsentative land, jf. betragtning 141.

| (149) | Endelig hævdede CCCMC i sine bemærkninger til notatet om kilder, at den vejede gennemsnitlige importpris på urinstof ikke var en passende referenceværdi og derfor burde justeres af følgende tre årsager:






  — | Den vejede gennemsnitlige importpris på urinstof i Tyrkiet mere end fordobledes i den betragtede periode som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine (fra 264 USD/ton i 2019 til 568 USD/ton i NUP (96)). |
| --- | --- | --- |

(149)

Endelig hævdede CCCMC i sine bemærkninger til notatet om kilder, at den vejede gennemsnitlige importpris på urinstof ikke var en passende referenceværdi og derfor burde justeres af følgende tre årsager:

—

Den vejede gennemsnitlige importpris på urinstof i Tyrkiet mere end fordobledes i den betragtede periode som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine (fra 264 USD/ton i 2019 til 568 USD/ton i NUP (96)).

96

| — | Importen fra Amerikas Forenede Stater (»USA«) fordrejede den gennemsnitlige importpris med en ekstremt høj enhedspris på ca. 1 500 CNY/kg. Import fra USA bør derfor udelukkes (97). |
| --- | --- |

—

Importen fra Amerikas Forenede Stater (»USA«) fordrejede den gennemsnitlige importpris med en ekstremt høj enhedspris på ca. 1 500 CNY/kg. Import fra USA bør derfor udelukkes (97).

97

| — | Importen fra Qatar fordrejede den gennemsnitlige importpris, da den var genstand for antidumpingforanstaltninger indført af Indien. I lighed med det foregående punkt bør import fra Qatar udelukkes (98). |
| --- | --- |

—

Importen fra Qatar fordrejede den gennemsnitlige importpris, da den var genstand for antidumpingforanstaltninger indført af Indien. I lighed med det foregående punkt bør import fra Qatar udelukkes (98).

98

| (150) | Med hensyn til udviklingen i importprisen på urinstof i Tyrkiet fandt Kommissionen, at den fuldt ud fulgte udviklingen i importprisen på urinstof på de fem største markeder for import af urinstof (Indien, Brasilien, USA, Unionen og Australien), der tegner sig for 60 % af verdens import af urinstof (99). Importprisen på urinstof på disse fem markeder faldt først en smule i 2020 og steg derefter støt i 2021 og i NUP. I NUP nåede den mere end det dobbelte af værdien i 2019. |
| --- | --- |

(150)

Med hensyn til udviklingen i importprisen på urinstof i Tyrkiet fandt Kommissionen, at den fuldt ud fulgte udviklingen i importprisen på urinstof på de fem største markeder for import af urinstof (Indien, Brasilien, USA, Unionen og Australien), der tegner sig for 60 % af verdens import af urinstof (99). Importprisen på urinstof på disse fem markeder faldt først en smule i 2020 og steg derefter støt i 2021 og i NUP. I NUP nåede den mere end det dobbelte af værdien i 2019.

99

| (151) | Kommissionen konkluderede derfor, at importprisen på urinstof i Tyrkiet ikke var fordrejet. Den fulgte snarere den globale prisudvikling for urinstof. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen konkluderede derfor, at importprisen på urinstof i Tyrkiet ikke var fordrejet. Den fulgte snarere den globale prisudvikling for urinstof.

| (152) | Med hensyn til importprisen på urinstof med oprindelse i USA bemærkede Kommissionen, at den alt for høje enhedspris kun vedrørte 8 kg ud af næsten 2 mio. ton urinstof, der blev importeret til Tyrkiet i NUP. Den havde derfor ingen indvirkning på den vejede gennemsnitlige importpris, der blev anvendt som referenceværdi for den ikkefordrejede værdi af urinstof. |
| --- | --- |

(152)

Med hensyn til importprisen på urinstof med oprindelse i USA bemærkede Kommissionen, at den alt for høje enhedspris kun vedrørte 8 kg ud af næsten 2 mio. ton urinstof, der blev importeret til Tyrkiet i NUP. Den havde derfor ingen indvirkning på den vejede gennemsnitlige importpris, der blev anvendt som referenceværdi for den ikkefordrejede værdi af urinstof.

| (153) | Med hensyn til import med oprindelse i Qatar, der er pålagt antidumpingtold i Indien, bemærkede Kommissionen for det første, at CCCMC ikke fremlagde beviser for, at de indiske myndigheders konklusioner om dumping burde udvides til også at omfatte Qatars eksport til Tyrkiet. For det andet vedrørte de foranstaltninger, som Indien havde indført, melamin og ikke urinstof, som er det råmateriale, det drejer sig om. |
| --- | --- |

(153)

Med hensyn til import med oprindelse i Qatar, der er pålagt antidumpingtold i Indien, bemærkede Kommissionen for det første, at CCCMC ikke fremlagde beviser for, at de indiske myndigheders konklusioner om dumping burde udvides til også at omfatte Qatars eksport til Tyrkiet. For det andet vedrørte de foranstaltninger, som Indien havde indført, melamin og ikke urinstof, som er det råmateriale, det drejer sig om.

| (154) | Efter overvejelserne i betragtning 150-153 afviste Kommissionen CCCMC's påstande, der er beskrevet i betragtning 149. |
| --- | --- |

(154)

Efter overvejelserne i betragtning 150-153 afviste Kommissionen CCCMC's påstande, der er beskrevet i betragtning 149.

| (155) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog CCCMC, at importen fra Qatar burde udelukkes fra beregningen af ikkefordrejede omkostninger ved urinstof, da Qatars eksport var genstand for antidumpingforanstaltninger i Indien. Parten henviste til udløbsundersøgelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning med oprindelse i Kina, hvor Kommissionen afviste Malaysia som et potentielt repræsentativt land med den begrundelse, at USA havde indført antidumpingforanstaltninger over for importen af sådanne fittings med oprindelse i Malaysia (100). |
| --- | --- |

(155)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog CCCMC, at importen fra Qatar burde udelukkes fra beregningen af ikkefordrejede omkostninger ved urinstof, da Qatars eksport var genstand for antidumpingforanstaltninger i Indien. Parten henviste til udløbsundersøgelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning med oprindelse i Kina, hvor Kommissionen afviste Malaysia som et potentielt repræsentativt land med den begrundelse, at USA havde indført antidumpingforanstaltninger over for importen af sådanne fittings med oprindelse i Malaysia (100).

100

| (156) | For det første bemærkede Kommissionen, at hver undersøgelse skal vurderes særskilt, og at en afgørelse truffet i én undersøgelse ikke skaber præcedens for nogen anden efterfølgende undersøgelse. For det andet blev Malaysia i den sag, som CCCMC henviste til, betragtet som et af de potentielle repræsentative lande. En anden jurisdiktions konklusioner om dumping var relevante, da de beslutninger om prisfastsættelse, som producenterne af fittings i Malaysia traf, og som var påvirket af deres dumpingadfærd, kunne have fordrejet deres SA&G-omkostninger og rentabilitetsniveau. I den foreliggende sag blev Qatar ikke anvendt som kilde til finansielle oplysninger, dvs. SA&G-omkostninger og ikkefordrejet fortjeneste. Det var blot et af de lande, hvor urinstof, der blev importeret til Tyrkiet, kom fra, og bidrog som sådan til værdien af de ikkefordrejede urinstofomkostninger. Det følger heraf, at de to situationer ikke på nogen måde var analoge. Der var intet, der tydede på (og ingen argumenter fremført af ansøgerne i så henseende), at den påståede dumpingadfærd på et tredje marked ville have en fordrejende virkning på priserne på Qatars eksport af urinstof til Tyrkiet. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(156)

For det første bemærkede Kommissionen, at hver undersøgelse skal vurderes særskilt, og at en afgørelse truffet i én undersøgelse ikke skaber præcedens for nogen anden efterfølgende undersøgelse. For det andet blev Malaysia i den sag, som CCCMC henviste til, betragtet som et af de potentielle repræsentative lande. En anden jurisdiktions konklusioner om dumping var relevante, da de beslutninger om prisfastsættelse, som producenterne af fittings i Malaysia traf, og som var påvirket af deres dumpingadfærd, kunne have fordrejet deres SA&G-omkostninger og rentabilitetsniveau. I den foreliggende sag blev Qatar ikke anvendt som kilde til finansielle oplysninger, dvs. SA&G-omkostninger og ikkefordrejet fortjeneste. Det var blot et af de lande, hvor urinstof, der blev importeret til Tyrkiet, kom fra, og bidrog som sådan til værdien af de ikkefordrejede urinstofomkostninger. Det følger heraf, at de to situationer ikke på nogen måde var analoge. Der var intet, der tydede på (og ingen argumenter fremført af ansøgerne i så henseende), at den påståede dumpingadfærd på et tredje marked ville have en fordrejende virkning på priserne på Qatars eksport af urinstof til Tyrkiet. Denne påstand blev derfor afvist.

| (157) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog CCCMC endvidere, at Kommissionen bør trække søtransport og forsikring fra importprisen på råmaterialer. Ifølge CCCMC undlod Kommissionen at præcisere, hvorfor importpriserne afspejlede prisniveauet på det repræsentative lands hjemmemarked. CCCMC hævdede i den forbindelse, at en virksomheds omkostninger i det repræsentative land kun omfattede omkostningerne til råmaterialer og indenlandsk fragt. |
| --- | --- |

(157)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog CCCMC endvidere, at Kommissionen bør trække søtransport og forsikring fra importprisen på råmaterialer. Ifølge CCCMC undlod Kommissionen at præcisere, hvorfor importpriserne afspejlede prisniveauet på det repræsentative lands hjemmemarked. CCCMC hævdede i den forbindelse, at en virksomheds omkostninger i det repræsentative land kun omfattede omkostningerne til råmaterialer og indenlandsk fragt.

| (158) | Kommissionen var ikke enig. Når en producent af den undersøgte vare i det repræsentative land undersøger, om den bør købe et råmateriale fra en indenlandsk eller en udenlandsk leverandør, sammenligner den de samlede omkostninger til råmaterialer ved sin fabrik. For et råmateriale, der leveres af en indenlandsk leverandør i det repræsentative land, omfatter sådanne samlede omkostninger normalt prisen på råmaterialer og indenlandsk fragt. Hvis råvaren leveres af en udenlandsk leverandør, omfatter de samlede omkostninger normalt prisen på råmaterialet, indenlandsk fragt i eksportlandet, håndtering og lastning (dvs. prisen på fob-niveau), søtransport og forsikring (dvs. prisen på cif-niveau i importstatistikker), importtold (dvs. hjemtagelsespris) og indenlandsk fragt. En producent i det repræsentative land beslutter normalt kun at købe fra udlandet, når importprisen ved fabrikkens dør er konkurrencedygtig i forhold til en indenlandsk leverandørs pris. Kommissionen fandt derfor, at importpriserne på cif-niveau, dvs. inklusive søfragt og forsikring, på råmaterialer var en passende indikator for hjemmemarkedspriserne (ab fabrik-niveau) på disse råmaterialer i det repræsentative land. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen var ikke enig. Når en producent af den undersøgte vare i det repræsentative land undersøger, om den bør købe et råmateriale fra en indenlandsk eller en udenlandsk leverandør, sammenligner den de samlede omkostninger til råmaterialer ved sin fabrik. For et råmateriale, der leveres af en indenlandsk leverandør i det repræsentative land, omfatter sådanne samlede omkostninger normalt prisen på råmaterialer og indenlandsk fragt. Hvis råvaren leveres af en udenlandsk leverandør, omfatter de samlede omkostninger normalt prisen på råmaterialet, indenlandsk fragt i eksportlandet, håndtering og lastning (dvs. prisen på fob-niveau), søtransport og forsikring (dvs. prisen på cif-niveau i importstatistikker), importtold (dvs. hjemtagelsespris) og indenlandsk fragt. En producent i det repræsentative land beslutter normalt kun at købe fra udlandet, når importprisen ved fabrikkens dør er konkurrencedygtig i forhold til en indenlandsk leverandørs pris. Kommissionen fandt derfor, at importpriserne på cif-niveau, dvs. inklusive søfragt og forsikring, på råmaterialer var en passende indikator for hjemmemarkedspriserne (ab fabrik-niveau) på disse råmaterialer i det repræsentative land. Kommissionen afviste derfor påstanden.

3.2.2.3.2.   Energi/omkostninger ved forsyningstjenester

| (159) | Kommissionen havde til hensigt at anvende de gennemsnitlige elpriser for industrielle brugere i anden halvdel af 2021 og første halvdel af 2022 som offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut (101). Kommissionen anvendte de takster, der gjaldt for forbrugsintervallet 70 000-150 000 MWh. For at fastsætte det gældende forbrugsinterval anvendte Kommissionen det elforbrug, som Xinjiang XLX havde indberettet, som de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen havde til hensigt at anvende de gennemsnitlige elpriser for industrielle brugere i anden halvdel af 2021 og første halvdel af 2022 som offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut (101). Kommissionen anvendte de takster, der gjaldt for forbrugsintervallet 70 000-150 000 MWh. For at fastsætte det gældende forbrugsinterval anvendte Kommissionen det elforbrug, som Xinjiang XLX havde indberettet, som de foreliggende faktiske oplysninger.

101

| (160) | De elpriser, som det tyrkiske statistiske institut indberettede, omfattede alle afgifter. Kommissionen fratrak derfor momsen på 18 % fra den elpris, der er indberettet i de nationale statistikker. |
| --- | --- |

(160)

De elpriser, som det tyrkiske statistiske institut indberettede, omfattede alle afgifter. Kommissionen fratrak derfor momsen på 18 % fra den elpris, der er indberettet i de nationale statistikker.

| (161) | Kommissionen havde til hensigt at anvende de gennemsnitlige naturgaspriser for industrielle brugere i anden halvdel af 2021 og første halvdel af 2022 som offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut (102). Kommissionen anvendte de takster, der gjaldt for forbrugsintervallet 26 100 000-104 000 000 m3. For at fastsætte det gældende forbrugsinterval anvendte Kommissionen det naturgasforbrug, som Xinjiang XLX havde indberettet, som de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen havde til hensigt at anvende de gennemsnitlige naturgaspriser for industrielle brugere i anden halvdel af 2021 og første halvdel af 2022 som offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut (102). Kommissionen anvendte de takster, der gjaldt for forbrugsintervallet 26 100 000-104 000 000 m3. For at fastsætte det gældende forbrugsinterval anvendte Kommissionen det naturgasforbrug, som Xinjiang XLX havde indberettet, som de foreliggende faktiske oplysninger.

102

3

| (162) | Den måleenhed, der blev anvendt i de tyrkiske statistikker, var kubikmeter. Forbruget i anmodningen om en udløbsundersøgelse blev imidlertid målt i gigajoule (GJ). Kommissionen brugte konverteringsfaktoren 0,0373 GJ/m3 til at nå frem til en ikkefordrejet udgift til en gigajoule i Tyrkiet. |
| --- | --- |

(162)

Den måleenhed, der blev anvendt i de tyrkiske statistikker, var kubikmeter. Forbruget i anmodningen om en udløbsundersøgelse blev imidlertid målt i gigajoule (GJ). Kommissionen brugte konverteringsfaktoren 0,0373 GJ/m3 til at nå frem til en ikkefordrejet udgift til en gigajoule i Tyrkiet.

3

| (163) | De naturgaspriser, som det tyrkiske statistiske institut indberettede, omfattede alle afgifter. Kommissionen fratrak derfor momsen på 18 % fra den naturgaspris, der er indberettet i de nationale statistikker. |
| --- | --- |

(163)

De naturgaspriser, som det tyrkiske statistiske institut indberettede, omfattede alle afgifter. Kommissionen fratrak derfor momsen på 18 % fra den naturgaspris, der er indberettet i de nationale statistikker.

| (164) | For at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger ved damp anvendte Kommissionen den tilgang, der blev anvendt i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Ansøgerne fastsatte de ikkefordrejede omkostninger ved damp ved at multiplicere de ikkefordrejede omkostninger ved naturgas med en faktor, der var baseret på et empirisk forhold mellem omkostningerne til naturgas og de dampomkostninger, som ansøgerne havde konstateret. |
| --- | --- |

(164)

For at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger ved damp anvendte Kommissionen den tilgang, der blev anvendt i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Ansøgerne fastsatte de ikkefordrejede omkostninger ved damp ved at multiplicere de ikkefordrejede omkostninger ved naturgas med en faktor, der var baseret på et empirisk forhold mellem omkostningerne til naturgas og de dampomkostninger, som ansøgerne havde konstateret.

| (165) | Kommissionen anvendte de gældende priser for vand i Tyrkiet, som blev opkrævet af Kocaeli City Water and Sewerage General Directorate (103), som er ansvarligt for vandforsyning, spildevandsopsamling og -behandling i Kocaeli-provinsen, hos industrielle brugere. De gældende priser var let tilgængelige på den tyrkiske myndigheds websted. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen anvendte de gældende priser for vand i Tyrkiet, som blev opkrævet af Kocaeli City Water and Sewerage General Directorate (103), som er ansvarligt for vandforsyning, spildevandsopsamling og -behandling i Kocaeli-provinsen, hos industrielle brugere. De gældende priser var let tilgængelige på den tyrkiske myndigheds websted.

103

| (166) | I sine bemærkninger til notatet om kilder hævdede CCCMC, at omkostningerne til elektricitet og naturgas i Tyrkiet var fordrejede, da de var steget betydeligt i hele den nuværende undersøgelsesperiode. CCCMC hævdede, at energiprisstigningerne skyldtes presset på naturgaspriserne efter Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine og citerede melaminrapporten (Europa), som blev offentliggjort af Independent Commodity Intelligence Services (»ICIS«) (104) den 23. marts 2022. |
| --- | --- |

(166)

I sine bemærkninger til notatet om kilder hævdede CCCMC, at omkostningerne til elektricitet og naturgas i Tyrkiet var fordrejede, da de var steget betydeligt i hele den nuværende undersøgelsesperiode. CCCMC hævdede, at energiprisstigningerne skyldtes presset på naturgaspriserne efter Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine og citerede melaminrapporten (Europa), som blev offentliggjort af Independent Commodity Intelligence Services (»ICIS«) (104) den 23. marts 2022.

104

| (167) | Kommissionen bemærkede indledningsvis, at den rapport, som CCCMC citerede, ikke indeholdt nogen omfattende analyse af udviklingen i energipriserne i Europa, navnlig i forhold til Kina. Den nævnte blot de stigende naturgaspriser i forbindelse med forhandlingerne om melaminpriser i andet kvartal af 2022, dvs. sidste kvartal af NUP. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen bemærkede indledningsvis, at den rapport, som CCCMC citerede, ikke indeholdt nogen omfattende analyse af udviklingen i energipriserne i Europa, navnlig i forhold til Kina. Den nævnte blot de stigende naturgaspriser i forbindelse med forhandlingerne om melaminpriser i andet kvartal af 2022, dvs. sidste kvartal af NUP.

| (168) | Desuden forstyrrede Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine energimarkederne på verdensplan (105). Derfor kan tendensen med stigende energipriser i Tyrkiet som sådan næppe betragtes som en isoleret begivenhed, der udelukkende kan anvendes på det tyrkiske marked. |
| --- | --- |

(168)

Desuden forstyrrede Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine energimarkederne på verdensplan (105). Derfor kan tendensen med stigende energipriser i Tyrkiet som sådan næppe betragtes som en isoleret begivenhed, der udelukkende kan anvendes på det tyrkiske marked.

105

| (169) | Selv om de oprindeligt fastsatte ikkefordrejede omkostninger til elektricitet og naturgas kun udgjorde 5 % af den beregnede normale værdi, var de ikkefordrejede omkostninger til damp knyttet til omkostningerne ved naturgas og udgjorde 15 % af den beregnede normale værdi. |
| --- | --- |

(169)

Selv om de oprindeligt fastsatte ikkefordrejede omkostninger til elektricitet og naturgas kun udgjorde 5 % af den beregnede normale værdi, var de ikkefordrejede omkostninger til damp knyttet til omkostningerne ved naturgas og udgjorde 15 % af den beregnede normale værdi.

| (170) | Kommissionen undersøgte derfor yderligere udviklingen i de energipriser, som industrielle brugere betalte i Tyrkiet. De ikkefordrejede omkostninger til elektricitet blev oprindeligt fastsat til 0,65 CNY/kWh og til naturgas til 80,91 CNY/GJ. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen undersøgte derfor yderligere udviklingen i de energipriser, som industrielle brugere betalte i Tyrkiet. De ikkefordrejede omkostninger til elektricitet blev oprindeligt fastsat til 0,65 CNY/kWh og til naturgas til 80,91 CNY/GJ.

| (171) | Kommissionen fandt, at el- og naturgaspriserne i den nuværende undersøgelsesperiode steg med en hastighed, der langt oversteg den allerede høje inflationsrate (78,6 % (106)) i Tyrkiet. Energipriserne steg især i første halvdel af 2022, hvor elektricitet kostede 3,5 gange og gassen 6 gange mere end i første halvdel af 2021. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen fandt, at el- og naturgaspriserne i den nuværende undersøgelsesperiode steg med en hastighed, der langt oversteg den allerede høje inflationsrate (78,6 % (106)) i Tyrkiet. Energipriserne steg især i første halvdel af 2022, hvor elektricitet kostede 3,5 gange og gassen 6 gange mere end i første halvdel af 2021.

106

| (172) | I betragtning af den betydelige andel af elektricitet, naturgas og damp af den beregnede normale værdi fandt Kommissionen det derfor hensigtsmæssigt at justere de oprindeligt fastsatte ikkefordrejede omkostninger til elektricitet og naturgas. Kommissionen anvendte prisen på elektricitet og naturgas for tyrkiske industrielle brugere i andet halvår af 2021 som udgangspunkt og forhøjede disse takster i overensstemmelse med den stigning i energipriserne, der blev konstateret hos Xinjiang XLX (107), til at fastsætte referenceværdien for første halvår af 2022. Efterfølgende beregnede Kommissionen de gennemsnitlige ikkefordrejede omkostninger til elektricitet, gas og damp på grundlag af de faktiske priser i Tyrkiet i andet halvår af 2021 og de justerede værdier for første halvdel af 2022. Efter disse justeringer faldt andelen af elektricitet, naturgas og damp af den beregnede normale værdi til 15 %. |
| --- | --- |

(172)

I betragtning af den betydelige andel af elektricitet, naturgas og damp af den beregnede normale værdi fandt Kommissionen det derfor hensigtsmæssigt at justere de oprindeligt fastsatte ikkefordrejede omkostninger til elektricitet og naturgas. Kommissionen anvendte prisen på elektricitet og naturgas for tyrkiske industrielle brugere i andet halvår af 2021 som udgangspunkt og forhøjede disse takster i overensstemmelse med den stigning i energipriserne, der blev konstateret hos Xinjiang XLX (107), til at fastsætte referenceværdien for første halvår af 2022. Efterfølgende beregnede Kommissionen de gennemsnitlige ikkefordrejede omkostninger til elektricitet, gas og damp på grundlag af de faktiske priser i Tyrkiet i andet halvår af 2021 og de justerede værdier for første halvdel af 2022. Efter disse justeringer faldt andelen af elektricitet, naturgas og damp af den beregnede normale værdi til 15 %.

107

3.2.2.3.3.   Arbejdskraft

| (173) | I anmodningen om en udløbsundersøgelse anvendte ansøgerne oplysninger om lønninger til faglært (ingeniør i industrisektoren) og ufaglært arbejdskraft (fabriksarbejder) i Tyrkiet, som er offentliggjort af det økonomiske forskningsinstitut (108). De oplysninger, der var tilgængelige enten i den åbne udgave af anmodningen om en udløbsundersøgelse eller på det respektive websted, gjorde det imidlertid ikke muligt at bekræfte den periode, som oplysningerne omfattede. Desuden indeholdt den referenceværdi, som ansøgerne anvendte, kun lønninger, men ingen yderligere arbejdskraftomkostninger såsom sociale bidrag. |
| --- | --- |

(173)

I anmodningen om en udløbsundersøgelse anvendte ansøgerne oplysninger om lønninger til faglært (ingeniør i industrisektoren) og ufaglært arbejdskraft (fabriksarbejder) i Tyrkiet, som er offentliggjort af det økonomiske forskningsinstitut (108). De oplysninger, der var tilgængelige enten i den åbne udgave af anmodningen om en udløbsundersøgelse eller på det respektive websted, gjorde det imidlertid ikke muligt at bekræfte den periode, som oplysningerne omfattede. Desuden indeholdt den referenceværdi, som ansøgerne anvendte, kun lønninger, men ingen yderligere arbejdskraftomkostninger såsom sociale bidrag.

108

| (174) | Kommissionen besluttede derfor at anvende de oplysninger om arbejdskraftomkostninger i den relevante industrisektor, der er tilgængelige fra det tyrkiske statistiske institut (109). Kommissionen anvendte de seneste lønomkostninger pr. time (110), der er registreret i hovedgruppe 20 — Fremstilling af kemikalier og kemiske produkter i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (NACE rev. 2) (111). Da de seneste data kun dækkede 2020, justerede Kommissionen arbejdskraftomkostningerne ved hjælp af lønomkostningsindekset for fremstillingssektoren i tredje og fjerde kvartal 2021 og første og andet kvartal 2022 (112) som offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen besluttede derfor at anvende de oplysninger om arbejdskraftomkostninger i den relevante industrisektor, der er tilgængelige fra det tyrkiske statistiske institut (109). Kommissionen anvendte de seneste lønomkostninger pr. time (110), der er registreret i hovedgruppe 20 — Fremstilling af kemikalier og kemiske produkter i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (NACE rev. 2) (111). Da de seneste data kun dækkede 2020, justerede Kommissionen arbejdskraftomkostningerne ved hjælp af lønomkostningsindekset for fremstillingssektoren i tredje og fjerde kvartal 2021 og første og andet kvartal 2022 (112) som offentliggjort af det tyrkiske statistiske institut.

109

110

111

112

3.2.2.3.4.   Biprodukter

| (175) | Ifølge oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse genereres der kun ét biprodukt, nemlig ammoniak, i produktionen af melamin. For at fastsætte den ikkefordrejede pris tilføjede Kommissionen også importafgifter og interne transportomkostninger til den gennemsnitlige importpris til Tyrkiet efter samme metode som for råmaterialer. |
| --- | --- |

(175)

Ifølge oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse genereres der kun ét biprodukt, nemlig ammoniak, i produktionen af melamin. For at fastsætte den ikkefordrejede pris tilføjede Kommissionen også importafgifter og interne transportomkostninger til den gennemsnitlige importpris til Tyrkiet efter samme metode som for råmaterialer.

| (176) | Ammoniak, der er udvundet som biprodukt, genindføres i produktionsprocessen i urinstofanlægget. Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse er effektiviteten af en sådan ammoniak i urinstofanlægget lavere end effektiviteten af den ammoniak, der oprindeligt blev produceret til anvendelse i urinstofanlægget. Ansøgerne reducerede derfor den ikkefordrejede værdi af biproduktet med en procentdel på grundlag af deres tidligere erfaringer. Kommissionen anvendte samme justeringskoefficient. |
| --- | --- |

(176)

Ammoniak, der er udvundet som biprodukt, genindføres i produktionsprocessen i urinstofanlægget. Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse er effektiviteten af en sådan ammoniak i urinstofanlægget lavere end effektiviteten af den ammoniak, der oprindeligt blev produceret til anvendelse i urinstofanlægget. Ansøgerne reducerede derfor den ikkefordrejede værdi af biproduktet med en procentdel på grundlag af deres tidligere erfaringer. Kommissionen anvendte samme justeringskoefficient.

3.2.2.3.5.   Indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger samt fortjeneste

| (177) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal »den beregnede normale værdi indbefatte et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte fremstillingsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(177)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal »den beregnede normale værdi indbefatte et ikkefordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste«. Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte fremstillingsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer.

| (178) | I anmodningen om en udløbsundersøgelse anslog ansøgerne de faste omkostninger på grundlag af de faste omkostninger, som en af ansøgerne afholdt ved produktion af et ton melamin. De anslåede faste omkostninger blev nedjusteret for at afspejle forskellen i udviklingsniveauet mellem Tyrkiet og den medlemsstat, hvor ansøgeren befinder sig. |
| --- | --- |

(178)

I anmodningen om en udløbsundersøgelse anslog ansøgerne de faste omkostninger på grundlag af de faste omkostninger, som en af ansøgerne afholdt ved produktion af et ton melamin. De anslåede faste omkostninger blev nedjusteret for at afspejle forskellen i udviklingsniveauet mellem Tyrkiet og den medlemsstat, hvor ansøgeren befinder sig.

| (179) | Kommissionen medtog disse faste omkostninger i beregningen af de ikkefordrejede produktionsomkostninger som indirekte produktionsomkostninger efter den metode, som ansøgerne anvendte. Den faktiske værdi af de faste omkostninger blev ajourført på grundlag af den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra ansøgeren, jf. betragtning 178, og justeret for forskellen i det økonomiske udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen medtog disse faste omkostninger i beregningen af de ikkefordrejede produktionsomkostninger som indirekte produktionsomkostninger efter den metode, som ansøgerne anvendte. Den faktiske værdi af de faste omkostninger blev ajourført på grundlag af den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra ansøgeren, jf. betragtning 178, og justeret for forskellen i det økonomiske udviklingsniveau.

| (180) | Som forklaret i betragtning 137 var der ingen melaminproducenter i Tyrkiet. SA&G-omkostninger og fortjeneste blev derfor fastsat på grundlag af de finansielle oplysninger fra tre tyrkiske producenter i samme generelle varekategori. I den nuværende undersøgelse vedrører dette producenter af varer i ammoniakværdikæden, hvoraf melamin også er en del, nemlig nitrogenholdige gødningsstoffer. |
| --- | --- |

(180)

Som forklaret i betragtning 137 var der ingen melaminproducenter i Tyrkiet. SA&G-omkostninger og fortjeneste blev derfor fastsat på grundlag af de finansielle oplysninger fra tre tyrkiske producenter i samme generelle varekategori. I den nuværende undersøgelse vedrører dette producenter af varer i ammoniakværdikæden, hvoraf melamin også er en del, nemlig nitrogenholdige gødningsstoffer.

| (181) | Kommissionen anvendte de finansielle oplysninger, der dækker NUP, og som er offentliggjort af virksomhederne Ege Gübre (113), Tekfen (114) og Bagfaş (115) på deres websteder eller via en online-offentliggørelsesplatform. Hvor de forelå, baserede Kommissionen sig på data, der var indberettet for et segment, der var tættest på den undersøgte vare. Der blev set bort fra indtægter og udgifter fra investeringsaktiviteter. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen anvendte de finansielle oplysninger, der dækker NUP, og som er offentliggjort af virksomhederne Ege Gübre (113), Tekfen (114) og Bagfaş (115) på deres websteder eller via en online-offentliggørelsesplatform. Hvor de forelå, baserede Kommissionen sig på data, der var indberettet for et segment, der var tættest på den undersøgte vare. Der blev set bort fra indtægter og udgifter fra investeringsaktiviteter.

113

114

115

| (182) | Alle tre virksomheder rådede over finansielle oplysninger for perioder, der dækkede NUP. Desuden var alle tre virksomheder rentable i NUP. Kommissionen beregnede derfor et vejet gennemsnit af SA&G-omkostninger og fortjeneste for at fastsætte de ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjenesten i det repræsentative land. |
| --- | --- |

(182)

Alle tre virksomheder rådede over finansielle oplysninger for perioder, der dækkede NUP. Desuden var alle tre virksomheder rentable i NUP. Kommissionen beregnede derfor et vejet gennemsnit af SA&G-omkostninger og fortjeneste for at fastsætte de ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjenesten i det repræsentative land.

| (183) | De gældende vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenesten blev fastsat som en procentdel af omkostningerne til solgte varer på henholdsvis 16,5 % og 21,6 %. |
| --- | --- |

(183)

De gældende vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenesten blev fastsat som en procentdel af omkostningerne til solgte varer på henholdsvis 16,5 % og 21,6 %.

| (184) | CCCMC fremførte i sine bemærkninger til notatet om kilder, at nitrogenholdige gødningsstoffer udgør et produkt med fysiske og kemiske egenskaber, der adskiller sig fra melamin, anden endelig anvendelse og andre målkunder. Der bør derfor anvendes finansielle data for melaminproducenter i Tyrkiet. Hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, bør Kommissionen gå tilbage til at anvende ansøgernes SA&G-omkostninger og fortjeneste, da de faktisk er melaminproducenter. Hvis Kommissionen insisterer på at anvende de tyrkiske virksomheders finansielle oplysninger, bør kun Tefkens SA&G-omkostninger og fortjeneste tages i betragtning, da de to andre virksomheder ikke har reviderede finansielle oplysninger. |
| --- | --- |

(184)

CCCMC fremførte i sine bemærkninger til notatet om kilder, at nitrogenholdige gødningsstoffer udgør et produkt med fysiske og kemiske egenskaber, der adskiller sig fra melamin, anden endelig anvendelse og andre målkunder. Der bør derfor anvendes finansielle data for melaminproducenter i Tyrkiet. Hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, bør Kommissionen gå tilbage til at anvende ansøgernes SA&G-omkostninger og fortjeneste, da de faktisk er melaminproducenter. Hvis Kommissionen insisterer på at anvende de tyrkiske virksomheders finansielle oplysninger, bør kun Tefkens SA&G-omkostninger og fortjeneste tages i betragtning, da de to andre virksomheder ikke har reviderede finansielle oplysninger.

| (185) | Kommissionen bemærkede, at kvælstofgødning, der produceres i ammoniakværdikæden, godt kan overvejes i samme generelle varekategori. EU-producenternes SA&G-omkostninger og fortjeneste kunne ikke anvendes i den foreliggende sag i betragtning af de forskellige økonomiske udviklingsniveauer i Kina og Unionen. Endelig kunne hverken Kommissionen eller CCCMC afgøre, om Ege Gübres og Bagfaş finansielle oplysninger var blevet revideret eller ej. Da Kommissionen i denne undersøgelse baserede sig på finansielle oplysninger fra virksomheder, der faktisk ikke producerede den undersøgte vare, blev et vejet gennemsnit af alle tre producenter anset for at være mere hensigtsmæssigt og repræsentativt. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen bemærkede, at kvælstofgødning, der produceres i ammoniakværdikæden, godt kan overvejes i samme generelle varekategori. EU-producenternes SA&G-omkostninger og fortjeneste kunne ikke anvendes i den foreliggende sag i betragtning af de forskellige økonomiske udviklingsniveauer i Kina og Unionen. Endelig kunne hverken Kommissionen eller CCCMC afgøre, om Ege Gübres og Bagfaş finansielle oplysninger var blevet revideret eller ej. Da Kommissionen i denne undersøgelse baserede sig på finansielle oplysninger fra virksomheder, der faktisk ikke producerede den undersøgte vare, blev et vejet gennemsnit af alle tre producenter anset for at være mere hensigtsmæssigt og repræsentativt.

| (186) | Kommissionen afviste derfor CCCMC's påstande vedrørende ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen afviste derfor CCCMC's påstande vedrørende ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste.

| (187) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog Xinjiang XLX og CCCMC, at Kommissionen burde udelukke Ege Gübre og Bagfaş ved fastsættelsen af SA&G-omkostninger og fortjeneste, da det ikke var klart, om de to virksomheders regnskaber blev revideret. |
| --- | --- |

(187)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog Xinjiang XLX og CCCMC, at Kommissionen burde udelukke Ege Gübre og Bagfaş ved fastsættelsen af SA&G-omkostninger og fortjeneste, da det ikke var klart, om de to virksomheders regnskaber blev revideret.

| (188) | I den forbindelse foretog Kommissionen yderligere undersøgelser og kunne bekræfte, at de finansielle oplysninger for begge virksomheder, Ege Gübre (116) og Bagfaş (117), blev revideret i de perioder, der blev anvendt til at fastsætte SA&G-omkostningerne og fortjenesten. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(188)

I den forbindelse foretog Kommissionen yderligere undersøgelser og kunne bekræfte, at de finansielle oplysninger for begge virksomheder, Ege Gübre (116) og Bagfaş (117), blev revideret i de perioder, der blev anvendt til at fastsætte SA&G-omkostningerne og fortjenesten. Påstanden afvises derfor.

116

117

3.2.2.4.   Beregning af den normale værdi

Beregning af den normale værdi

| (189) | På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(189)

På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

| (190) | Da melamin er en råvare uden yderligere varetyper, blev den normale værdi kun beregnet for én vare (type). |
| --- | --- |

(190)

Da melamin er en råvare uden yderligere varetyper, blev den normale værdi kun beregnet for én vare (type).

| (191) | Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Eftersom de eksporterende producenter ikke samarbejdede på meningsfuld vis, benyttede Kommissionen sig af oplysningerne fra ansøgerne bag anmodningen om en udløbsundersøgelse vedrørende anvendelsen af hver enkelt produktionsfaktor til fremstillingen af melamin ved hjælp af Eurotecnica-teknologi. |
| --- | --- |

(191)

Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Eftersom de eksporterende producenter ikke samarbejdede på meningsfuld vis, benyttede Kommissionen sig af oplysningerne fra ansøgerne bag anmodningen om en udløbsundersøgelse vedrørende anvendelsen af hver enkelt produktionsfaktor til fremstillingen af melamin ved hjælp af Eurotecnica-teknologi.

| (192) | De ikkefordrejede produktionsomkostninger blev reduceret med den ikkefordrejede værdi af biproduktet nedjusteret for effektivitetstab (se betragtning 175 og 176). |
| --- | --- |

(192)

De ikkefordrejede produktionsomkostninger blev reduceret med den ikkefordrejede værdi af biproduktet nedjusteret for effektivitetstab (se betragtning 175 og 176).

| (193) | Kommissionen tilføjede derefter indirekte produktionsomkostninger til de ikkefordrejede produktionsomkostninger for at nå frem til ikkefordrejede produktionsomkostninger. Ansøgerne indberettede indirekte produktionsomkostninger som faste omkostninger i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Værdien af de faste omkostninger blev ajourført i overensstemmelse med den pågældende ansøgers besvarelse af spørgeskemaet om skade og nedjusteret for forskellen i det økonomiske udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen tilføjede derefter indirekte produktionsomkostninger til de ikkefordrejede produktionsomkostninger for at nå frem til ikkefordrejede produktionsomkostninger. Ansøgerne indberettede indirekte produktionsomkostninger som faste omkostninger i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Værdien af de faste omkostninger blev ajourført i overensstemmelse med den pågældende ansøgers besvarelse af spørgeskemaet om skade og nedjusteret for forskellen i det økonomiske udviklingsniveau.

| (194) | Endvidere tilføjede Kommissionen ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste på henholdsvis 16,5 % og 21,6 % til de ikkefordrejede produktionsomkostninger (se betragtning 180-183). |
| --- | --- |

(194)

Endvidere tilføjede Kommissionen ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste på henholdsvis 16,5 % og 21,6 % til de ikkefordrejede produktionsomkostninger (se betragtning 180-183).

| (195) | Endelig konstaterede Kommissionen, at den merværdiafgift (»moms«), der blev pålagt eksporten af melamin (13 %), kun delvist blev refunderet (10 %) i Kina. Forskellen mellem den moms, der blev betalt eller skulle betales, og refusionen øgede omkostningerne for producenterne i Kina ved produktion af melamin til eksport. Kommissionen tilføjede derfor yderligere 3 % til den ikkefordrejede værdi af melamin, der blev fastsat i overensstemmelse med betragtning 191-194. |
| --- | --- |

(195)

Endelig konstaterede Kommissionen, at den merværdiafgift (»moms«), der blev pålagt eksporten af melamin (13 %), kun delvist blev refunderet (10 %) i Kina. Forskellen mellem den moms, der blev betalt eller skulle betales, og refusionen øgede omkostningerne for producenterne i Kina ved produktion af melamin til eksport. Kommissionen tilføjede derfor yderligere 3 % til den ikkefordrejede værdi af melamin, der blev fastsat i overensstemmelse med betragtning 191-194.

| (196) | På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(196)

På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

3.2.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (197) | Da de eksporterende producenter fra Kina ikke samarbejdede på meningsfuld vis, blev eksportprisen for al import af melamin fastsat på grundlag af importtal fra Eurostat, som var registreret på cif-niveau, og justeret til ab fabrik-niveau ved at fratrække søfragt, forsikring og indenlandske transportomkostninger i Kina. |
| --- | --- |

(197)

Da de eksporterende producenter fra Kina ikke samarbejdede på meningsfuld vis, blev eksportprisen for al import af melamin fastsat på grundlag af importtal fra Eurostat, som var registreret på cif-niveau, og justeret til ab fabrik-niveau ved at fratrække søfragt, forsikring og indenlandske transportomkostninger i Kina.

| (198) | De gennemsnitlige omkostninger til søfragt og forsikring var baseret på en analyse af de importstatistikker, der var tilgængelige i GTA (118). Kommissionen fastsatte værdien af søfragt og forsikring som forskellen mellem enhedsimportprisen i Unionen for melamin med oprindelse i Kina (registreret på cif-niveau) og enhedsprisen ved eksport af melamin fra Kina til Unionen (registreret på fob-niveau) i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(198)

De gennemsnitlige omkostninger til søfragt og forsikring var baseret på en analyse af de importstatistikker, der var tilgængelige i GTA (118). Kommissionen fastsatte værdien af søfragt og forsikring som forskellen mellem enhedsimportprisen i Unionen for melamin med oprindelse i Kina (registreret på cif-niveau) og enhedsprisen ved eksport af melamin fra Kina til Unionen (registreret på fob-niveau) i den nuværende undersøgelsesperiode.

118

| (199) | Den indenlandske transport i Kina var baseret på Doing Business-projektets landerapport om Kina (119). |
| --- | --- |

(199)

Den indenlandske transport i Kina var baseret på Doing Business-projektets landerapport om Kina (119).

119

3.2.4.   Sammenligning og dumpingmargener

Sammenligning og dumpingmargener

| (200) | Kommissionen sammenlignede den beregnede normale værdi, der var fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med eksportprisen ab fabrik som fastsat ovenfor. På dette grundlag lå den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på mere end 40 %. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen sammenlignede den beregnede normale værdi, der var fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med eksportprisen ab fabrik som fastsat ovenfor. På dette grundlag lå den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på mere end 40 %.

| (201) | Kommissionen konkluderede derfor, at der fortsat fandt dumping sted i undersøgelsesperioden for den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen konkluderede derfor, at der fortsat fandt dumping sted i undersøgelsesperioden for den nuværende undersøgelse.

3.3.   Sandsynlighed for fortsat dumping

Sandsynlighed for fortsat dumping

| (202) | I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(202)

I forlængelse af konstateringen af, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. Følgende yderligere elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft.

3.3.1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

| (203) | I mangel af samarbejdsvilje fastsatte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse (120). Den årlige produktionskapacitet blev anslået på grundlag af produktionskapaciteten i 2020 og kapacitetsudvidelsesprojekter, der var i gang i 2021, som indberettet af ansøgerne (121). Desuden identificerede Kommissionen yderligere kapacitetsudvidelsesprojekter (som ikke er medtaget i CEH-rapporten) på grundlag af oplysninger offentliggjort af Eurotecnica (122). Den årlige produktionskapacitet på [2 600 000-2 800 000] ton, der allerede var til rådighed i den nuværende undersøgelsesperiode, vil derfor sandsynligvis stige til [3 000 000-3 200 000] ton i de kommende år. |
| --- | --- |

(203)

I mangel af samarbejdsvilje fastsatte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse (120). Den årlige produktionskapacitet blev anslået på grundlag af produktionskapaciteten i 2020 og kapacitetsudvidelsesprojekter, der var i gang i 2021, som indberettet af ansøgerne (121). Desuden identificerede Kommissionen yderligere kapacitetsudvidelsesprojekter (som ikke er medtaget i CEH-rapporten) på grundlag af oplysninger offentliggjort af Eurotecnica (122). Den årlige produktionskapacitet på [2 600 000-2 800 000] ton, der allerede var til rådighed i den nuværende undersøgelsesperiode, vil derfor sandsynligvis stige til [3 000 000-3 200 000] ton i de kommende år.

120

121

122

| (204) | Kapacitetsudnyttelsen blev anslået til [40-45] % i NUP og forventes at stige til [45-55] % frem til 2025 (123). Produktionsmængden udgjorde derfor [1 040 000-1 260 000] ton i NUP og vil sandsynligvis stige til [1 350 000-1 760 000] ton frem til 2025. |
| --- | --- |

(204)

Kapacitetsudnyttelsen blev anslået til [40-45] % i NUP og forventes at stige til [45-55] % frem til 2025 (123). Produktionsmængden udgjorde derfor [1 040 000-1 260 000] ton i NUP og vil sandsynligvis stige til [1 350 000-1 760 000] ton frem til 2025.

123

| (205) | Den uudnyttede kapacitet i Kina udgjorde således mere end 1 500 000 ton i NUP og kunne svinge mellem 1 400 000 og 1 600 000 ton i den nærmeste fremtid. Dette er næsten fire gange så meget som EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(205)

Den uudnyttede kapacitet i Kina udgjorde således mere end 1 500 000 ton i NUP og kunne svinge mellem 1 400 000 og 1 600 000 ton i den nærmeste fremtid. Dette er næsten fire gange så meget som EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (206) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at de kinesiske eksporterende producenter har en betydelig uudnyttet kapacitet, som kunne anvendes til eksport til Unionen, hvilket ville gøre en stigning i eksporten til dumpingpriser yderst sandsynlig, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(206)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at de kinesiske eksporterende producenter har en betydelig uudnyttet kapacitet, som kunne anvendes til eksport til Unionen, hvilket ville gøre en stigning i eksporten til dumpingpriser yderst sandsynlig, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

3.3.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (207) | For at fastslå EU-markedets tiltrækningskraft undersøgte Kommissionen de kinesiske eksportpriser til Unionen sammenlignet med priserne ved eksport til tredjelandsmarkeder, EU-markedets størrelse og de gældende foranstaltninger, der blev indført af tredjelande, som lukker deres markeder for kinesisk melamin. |
| --- | --- |

(207)

For at fastslå EU-markedets tiltrækningskraft undersøgte Kommissionen de kinesiske eksportpriser til Unionen sammenlignet med priserne ved eksport til tredjelandsmarkeder, EU-markedets størrelse og de gældende foranstaltninger, der blev indført af tredjelande, som lukker deres markeder for kinesisk melamin.

| (208) | I mangel af meningsfuld samarbejdsvilje anvendte Kommissionen GTA (124) for kinesisk eksport af varer under HS-underposition 2933 61 (melamin) til at sammenligne de kinesiske eksportpriser til Unionen med priserne på eksport til tredjelande samt EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(208)

I mangel af meningsfuld samarbejdsvilje anvendte Kommissionen GTA (124) for kinesisk eksport af varer under HS-underposition 2933 61 (melamin) til at sammenligne de kinesiske eksportpriser til Unionen med priserne på eksport til tredjelande samt EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet.

124

| (209) | I NUP eksporterede kinesiske producenter 588 000 ton melamin, dvs. ca. halvdelen af deres anslåede produktion. De vigtigste eksportmarkeder i tredjelande var Indien (14 %), Tyrkiet (12 %), Rusland (8 %), Brasilien (8 %), Vietnam (6 %) og Thailand (6 %). |
| --- | --- |

(209)

I NUP eksporterede kinesiske producenter 588 000 ton melamin, dvs. ca. halvdelen af deres anslåede produktion. De vigtigste eksportmarkeder i tredjelande var Indien (14 %), Tyrkiet (12 %), Rusland (8 %), Brasilien (8 %), Vietnam (6 %) og Thailand (6 %).

| (210) | Den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris (på fob-niveau) til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode var 10 % højere end den vejede gennemsnitlige eksportpris til de seks største eksportmarkeder, jf. betragtning 209. Desuden var eksportprisen til Unionen op til 12 % højere end eksportprisen til Indien, det næstvigtigste eksportmarked (efter Unionen med en andel på 15 %). |
| --- | --- |

(210)

Den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris (på fob-niveau) til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode var 10 % højere end den vejede gennemsnitlige eksportpris til de seks største eksportmarkeder, jf. betragtning 209. Desuden var eksportprisen til Unionen op til 12 % højere end eksportprisen til Indien, det næstvigtigste eksportmarked (efter Unionen med en andel på 15 %).

| (211) | Kommissionen justerede yderligere de kinesiske eksportpriser til de tredjelandsmarkeder, der er anført i betragtning 209 (på fob-niveau), til cif-prisen, Unionens grænse, ved at lægge de gennemsnitlige søfragt- og forsikringsomkostninger fra Kina til Unionen til (se betragtning 198). Disse eksportpriser til tredjelande var 27 % lavere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil den kinesiske eksporterende producent have et incitament til at eksportere til Unionen til priser, der er højere end priserne ved salg til kunder i tredjelande, men dog lavere end EU-producenternes salgspriser, hvilket vil lægge yderligere pres på prisen i Unionen. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen justerede yderligere de kinesiske eksportpriser til de tredjelandsmarkeder, der er anført i betragtning 209 (på fob-niveau), til cif-prisen, Unionens grænse, ved at lægge de gennemsnitlige søfragt- og forsikringsomkostninger fra Kina til Unionen til (se betragtning 198). Disse eksportpriser til tredjelande var 27 % lavere end EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil den kinesiske eksporterende producent have et incitament til at eksportere til Unionen til priser, der er højere end priserne ved salg til kunder i tredjelande, men dog lavere end EU-producenternes salgspriser, hvilket vil lægge yderligere pres på prisen i Unionen.

| (212) | Desuden var EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode ca. 430 000 ton og udgjorde således [35-40] % af den anslåede melaminproduktion i Kina. |
| --- | --- |

(212)

Desuden var EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode ca. 430 000 ton og udgjorde således [35-40] % af den anslåede melaminproduktion i Kina.

| (213) | Importen med oprindelse i Kina havde en betydelig markedsandel på EU-markedet i anden halvdel af den betragtede periode. Markedsandelen steg navnlig i 2021 (6,4 %) og i den nuværende undersøgelsesperiode (14,9 %). Denne udvikling hænger sammen med den kraftige stigning i prisen på melamin på EU-markedet, der viser, at kombinationen af EU-markedets størrelse og priserne resulterer i en tilstrømning af kinesisk melamin, som blev anset for at blive eksporteret til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(213)

Importen med oprindelse i Kina havde en betydelig markedsandel på EU-markedet i anden halvdel af den betragtede periode. Markedsandelen steg navnlig i 2021 (6,4 %) og i den nuværende undersøgelsesperiode (14,9 %). Denne udvikling hænger sammen med den kraftige stigning i prisen på melamin på EU-markedet, der viser, at kombinationen af EU-markedets størrelse og priserne resulterer i en tilstrømning af kinesisk melamin, som blev anset for at blive eksporteret til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (214) | Endelig opretholdt to tredjelandsmarkeder — USA og Den Eurasiske Økonomiske Union (»EAEU«) — handelsbeskyttelsesforanstaltninger, hvorved deres markeder blev helt eller delvist lukket for import fra Kina. USA indførte antidumping- og udligningsforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina i 2015 og forlængede deres anvendelse med yderligere fem år i 2021 (125). Den kinesiske eksport af melamin til USA er pålagt en landsdækkende antidumpingtold på 363,31 % og en restudligningstold på 154,58 %. I april 2022 indførte EAEU en endelig antidumpingtold på melamin fra Kina på mellem 15,22 % og 19,08 % (126). |
| --- | --- |

(214)

Endelig opretholdt to tredjelandsmarkeder — USA og Den Eurasiske Økonomiske Union (»EAEU«) — handelsbeskyttelsesforanstaltninger, hvorved deres markeder blev helt eller delvist lukket for import fra Kina. USA indførte antidumping- og udligningsforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina i 2015 og forlængede deres anvendelse med yderligere fem år i 2021 (125). Den kinesiske eksport af melamin til USA er pålagt en landsdækkende antidumpingtold på 363,31 % og en restudligningstold på 154,58 %. I april 2022 indførte EAEU en endelig antidumpingtold på melamin fra Kina på mellem 15,22 % og 19,08 % (126).

125

126

| (215) | USA og Rusland (som det største medlem af EAEU) tegnede sig hver især for [3-5] % af det globale melaminforbrug i 2020 (127). I betragtning af de høje foranstaltninger ophørte de kinesiske melaminproducenter næsten fuldstændig med at eksportere til USA; eksporten udgjorde kun 80 ton i NUP og endnu mindre end 50 ton i de foregående år af den betragtede periode. Efter at EAEU havde indført foranstaltningerne, faldt den gennemsnitlige månedlige mængde af kinesisk melamineksport til regionen fra 3 900 ton i NUP (3 360 ton i 2021, 2 200 ton i 2020 og 2 950 ton i 2019) til ca. 230 ton i anden halvdel af 2022. |
| --- | --- |

(215)

USA og Rusland (som det største medlem af EAEU) tegnede sig hver især for [3-5] % af det globale melaminforbrug i 2020 (127). I betragtning af de høje foranstaltninger ophørte de kinesiske melaminproducenter næsten fuldstændig med at eksportere til USA; eksporten udgjorde kun 80 ton i NUP og endnu mindre end 50 ton i de foregående år af den betragtede periode. Efter at EAEU havde indført foranstaltningerne, faldt den gennemsnitlige månedlige mængde af kinesisk melamineksport til regionen fra 3 900 ton i NUP (3 360 ton i 2021, 2 200 ton i 2020 og 2 950 ton i 2019) til ca. 230 ton i anden halvdel af 2022.

127

| (216) | Som det fremgår af betragtning 214 og 215, havde handelsforanstaltninger en afskrækkende virkning på den kinesiske eksport af melamin til USA og Rusland. Det er sandsynligt, at de kinesiske producenter vil forsøge at kompensere for tabet af de to eksportmarkeder ved at søge nye eksportmuligheder i Unionen, hvis de foranstaltninger, der i øjeblikket er omfattet af den fornyede undersøgelse, ophæves. |
| --- | --- |

(216)

Som det fremgår af betragtning 214 og 215, havde handelsforanstaltninger en afskrækkende virkning på den kinesiske eksport af melamin til USA og Rusland. Det er sandsynligt, at de kinesiske producenter vil forsøge at kompensere for tabet af de to eksportmarkeder ved at søge nye eksportmuligheder i Unionen, hvis de foranstaltninger, der i øjeblikket er omfattet af den fornyede undersøgelse, ophæves.

| (217) | Kommissionen konkluderede derfor, at EU-markedet sandsynligvis ville tiltrække øget dumpingimport af melamin med oprindelse i Kina af følgende årsager:






  — | Den kinesiske eksportpris til Unionen var højere end eksportprisen til tredjelande i NUP. |
| --- | --- | --- |

(217)

Kommissionen konkluderede derfor, at EU-markedet sandsynligvis ville tiltrække øget dumpingimport af melamin med oprindelse i Kina af følgende årsager:

—

Den kinesiske eksportpris til Unionen var højere end eksportprisen til tredjelande i NUP.

| — | Hvis eksporten til tredjelande blev omdirigeret til Unionen, ville de kinesiske eksporterende producenter være i stand til at opkræve højere eksportpriser, samtidig med at de stadig lå under EU-producenternes salgspriser på EU-markedet, hvilket ville skabe et yderligere pristryk. |
| --- | --- |

—

Hvis eksporten til tredjelande blev omdirigeret til Unionen, ville de kinesiske eksporterende producenter være i stand til at opkræve højere eksportpriser, samtidig med at de stadig lå under EU-producenternes salgspriser på EU-markedet, hvilket ville skabe et yderligere pristryk.

| — | EU-markedet er attraktivt i kraft af sin størrelse på ca. [35-40] % af den kinesiske melaminproduktion og er det største eksportmarked i NUP. |
| --- | --- |

—

EU-markedet er attraktivt i kraft af sin størrelse på ca. [35-40] % af den kinesiske melaminproduktion og er det største eksportmarked i NUP.

| — | De kinesiske producenter søger alternative eksportmuligheder efter lukningen af to eksportmarkeder, efter at USA og EAEU indførte handelsforanstaltninger på importen af melamin fra Kina. |
| --- | --- |

—

De kinesiske producenter søger alternative eksportmuligheder efter lukningen af to eksportmarkeder, efter at USA og EAEU indførte handelsforanstaltninger på importen af melamin fra Kina.

| (218) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påpegede Xinjiang XLX og CCCMC, at konklusionen om højere kinesiske eksportpriser til Unionen sammenlignet med tredjelande var faktuelt korrekt, men ikke særligt for eksporten af melamin. De hævdede, at de højere priser ved eksport til Unionen afspejler de generelt højere salgspriser i Unionen som følge af højere produktionsomkostninger i forbindelse med arbejdskraft-, energi- og miljøomkostninger. Desuden ville et lavere økonomisk udviklingsniveau i et tredjeland ikke tillade høje eksportpriser. |
| --- | --- |

(218)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påpegede Xinjiang XLX og CCCMC, at konklusionen om højere kinesiske eksportpriser til Unionen sammenlignet med tredjelande var faktuelt korrekt, men ikke særligt for eksporten af melamin. De hævdede, at de højere priser ved eksport til Unionen afspejler de generelt højere salgspriser i Unionen som følge af højere produktionsomkostninger i forbindelse med arbejdskraft-, energi- og miljøomkostninger. Desuden ville et lavere økonomisk udviklingsniveau i et tredjeland ikke tillade høje eksportpriser.

| (219) | Kommissionen bemærkede, at uanset årsagerne til en højere eksportpris til Unionen ændrede de ikke det forhold, at de kinesiske melaminproducenter var i stand til at opkræve højere priser på EU-markedet sammenlignet med de andre store eksportmarkeder og dermed opnå en højere rentabilitet ved salg. Kommissionen konkluderede, at parterne ikke fremlagde argumenter, der kunne ændre dens konklusioner om, at den højere kinesiske eksportpris til Unionen var en indikator for EU-markedets tiltrækningskraft. Parternes bemærkninger bekræftede faktisk Kommissionens konklusioner i denne henseende. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen bemærkede, at uanset årsagerne til en højere eksportpris til Unionen ændrede de ikke det forhold, at de kinesiske melaminproducenter var i stand til at opkræve højere priser på EU-markedet sammenlignet med de andre store eksportmarkeder og dermed opnå en højere rentabilitet ved salg. Kommissionen konkluderede, at parterne ikke fremlagde argumenter, der kunne ændre dens konklusioner om, at den højere kinesiske eksportpris til Unionen var en indikator for EU-markedets tiltrækningskraft. Parternes bemærkninger bekræftede faktisk Kommissionens konklusioner i denne henseende.

| (220) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte Xinjiang XLX og CCCMC endvidere, at de kinesiske producenter af melamin ikke var interesseret i at omdirigere deres eksport fra tredjelande til Unionen. Ifølge parterne har de kinesiske producenter i årenes løb udviklet sunde eksportmarkeder i en række tredjelande, og de vil ikke opgive eksisterende kunder på disse markeder, bl.a. af hensyn til risikospredning. Selv om en del af eksporten blev omdirigeret til Unionen, ville producenterne ikke være motiveret til at sænke deres eksportpriser til Unionen. |
| --- | --- |

(220)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte Xinjiang XLX og CCCMC endvidere, at de kinesiske producenter af melamin ikke var interesseret i at omdirigere deres eksport fra tredjelande til Unionen. Ifølge parterne har de kinesiske producenter i årenes løb udviklet sunde eksportmarkeder i en række tredjelande, og de vil ikke opgive eksisterende kunder på disse markeder, bl.a. af hensyn til risikospredning. Selv om en del af eksporten blev omdirigeret til Unionen, ville producenterne ikke være motiveret til at sænke deres eksportpriser til Unionen.

| (221) | Kommissionen bemærkede, at parterne ikke fremlagde dokumentation til støtte for deres argumenter. Den mente, at målretning mod et marked med højere priser ville være en fornuftig forretningsbeslutning. De kinesiske producenter ville faktisk være i stand til at øge deres eksportpriser (sammenlignet med eksportpriserne til tredjelande), samtidig med at de holdt sig under priserne i Unionen, hvilket ville give dem en konkurrencemæssig fordel. Kommissionen afviste påstanden. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen bemærkede, at parterne ikke fremlagde dokumentation til støtte for deres argumenter. Den mente, at målretning mod et marked med højere priser ville være en fornuftig forretningsbeslutning. De kinesiske producenter ville faktisk være i stand til at øge deres eksportpriser (sammenlignet med eksportpriserne til tredjelande), samtidig med at de holdt sig under priserne i Unionen, hvilket ville give dem en konkurrencemæssig fordel. Kommissionen afviste påstanden.

| (222) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger bekræftede Xinjiang XLX og CCCMC desuden, at EU-markedet var attraktivt for kinesiske melaminproducenter i kraft af dets størrelse. |
| --- | --- |

(222)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger bekræftede Xinjiang XLX og CCCMC desuden, at EU-markedet var attraktivt for kinesiske melaminproducenter i kraft af dets størrelse.

| (223) | Endelig var parterne uenige om, at lukningen af USA's marked og EAEU/det russiske marked efter de respektive jurisdiktioners indførelse af antidumpingforanstaltninger ville føre til øget eksport til Unionen. De henviste til, at den kinesiske eksportmængde til Unionen fortsat var forholdsvis lav, efter at de amerikanske foranstaltninger blev vedtaget i 2015. |
| --- | --- |

(223)

Endelig var parterne uenige om, at lukningen af USA's marked og EAEU/det russiske marked efter de respektive jurisdiktioners indførelse af antidumpingforanstaltninger ville føre til øget eksport til Unionen. De henviste til, at den kinesiske eksportmængde til Unionen fortsat var forholdsvis lav, efter at de amerikanske foranstaltninger blev vedtaget i 2015.

| (224) | Kommissionen bemærkede, at EU-markedet allerede var beskyttet af minimumsimportprisen og/eller den faste resttold, da de amerikanske foranstaltninger blev indført. Desuden gav de gældende internationale priser på melamin i denne periode (128) ikke de kinesiske producenter mulighed for at trænge ind på EU-markedet for at kompensere for tabet af det amerikanske marked. Så snart melaminprisen på internationalt plan steg et godt stykke over minimumsimportprisen (2021 og NUP), steg den kinesiske eksport af melamin til Unionen kraftigt. Perioden fra 2021 og NUP simulerer effektivt en situation, hvor der ikke anvendes antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina for de tre største eksporterende producenter, der er omfattet af minimumsimportprisen. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen bemærkede, at EU-markedet allerede var beskyttet af minimumsimportprisen og/eller den faste resttold, da de amerikanske foranstaltninger blev indført. Desuden gav de gældende internationale priser på melamin i denne periode (128) ikke de kinesiske producenter mulighed for at trænge ind på EU-markedet for at kompensere for tabet af det amerikanske marked. Så snart melaminprisen på internationalt plan steg et godt stykke over minimumsimportprisen (2021 og NUP), steg den kinesiske eksport af melamin til Unionen kraftigt. Perioden fra 2021 og NUP simulerer effektivt en situation, hvor der ikke anvendes antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina for de tre største eksporterende producenter, der er omfattet af minimumsimportprisen.

128

| (225) | Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af de amerikanske foranstaltninger ikke førte til en øjeblikkelig stigning i eksporten til Unionen på grund af de lave internationale priser på melamin i denne periode, hvilket gjorde det muligt at beskytte EU-markedet gennem minimumsimportprisen og/eller den faste resttold. Kommissionen bekræftede derfor sine konklusioner vedrørende EU-markedets tiltrækningskraft efter lukningen af det amerikanske marked og EAEU/det russiske marked. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af de amerikanske foranstaltninger ikke førte til en øjeblikkelig stigning i eksporten til Unionen på grund af de lave internationale priser på melamin i denne periode, hvilket gjorde det muligt at beskytte EU-markedet gennem minimumsimportprisen og/eller den faste resttold. Kommissionen bekræftede derfor sine konklusioner vedrørende EU-markedets tiltrækningskraft efter lukningen af det amerikanske marked og EAEU/det russiske marked.

3.3.3.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

| (226) | I betragtning af konklusionerne vedrørende fortsat dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 201, og den sandsynlige udvikling i eksporten, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 202-217, konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra Kina vil føre til fortsat dumping. |
| --- | --- |

(226)

I betragtning af konklusionerne vedrørende fortsat dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 201, og den sandsynlige udvikling i eksporten, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 202-217, konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra Kina vil føre til fortsat dumping.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion

| (227) | På grundlag af oplysningerne i anmodningen blev samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af de tre ansøgere og to andre producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. De to andre EU-producenter, BASF AG, Ludwigshafen/Tyskland, og S.C. Azomures S.A., Targu Mures/Rumænien, forblev tavse. |
| --- | --- |

(227)

På grundlag af oplysningerne i anmodningen blev samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af de tre ansøgere og to andre producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. De to andre EU-producenter, BASF AG, Ludwigshafen/Tyskland, og S.C. Azomures S.A., Targu Mures/Rumænien, forblev tavse.

| (228) | Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til 382 186 ton. Tallet blev beregnet på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og ansøgernes spørgeskemabesvarelse om makroindikatorer. |
| --- | --- |

(228)

Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til 382 186 ton. Tallet blev beregnet på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter og ansøgernes spørgeskemabesvarelse om makroindikatorer.

| (229) | Der blev, jf. betragtning 24, anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere en mulig fortsættelse af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. De EU-producenter, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, tegnede sig for ca. 82 % af den samlede EU-produktion af samme vare. De tre producenter i stikprøven er ansøgerne. |
| --- | --- |

(229)

Der blev, jf. betragtning 24, anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere en mulig fortsættelse af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. De EU-producenter, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, tegnede sig for ca. 82 % af den samlede EU-produktion af samme vare. De tre producenter i stikprøven er ansøgerne.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (230) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af: a) oplysninger om EU-erhvervsgrenens salg af samme vare, delvist krydstjekket med de salgsmængder, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde indberettet, og b) importen af den undersøgte vare til Unionen fra alle tredjelande som anført i Comext-databasen (Eurostat). |
| --- | --- |

(230)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af: a) oplysninger om EU-erhvervsgrenens salg af samme vare, delvist krydstjekket med de salgsmængder, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde indberettet, og b) importen af den undersøgte vare til Unionen fra alle tredjelande som anført i Comext-databasen (Eurostat).

| (231) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

  Tabel 2


  EU-forbruget (ton) | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 390 729 | 364 168 | 427 309 | 432 773 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 93 | 109 | 111 |
| Kilde: Eurostat, ansøgerne. |

(231)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbruget (ton)

EU-forbruget (ton)

2019

2020

2021

NUP

Samlet EU-forbrug

390 729

364 168

427 309

432 773

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

93

93

109

109

111

111

Kilde: Eurostat, ansøgerne.

Kilde:

| (232) | Den nuværende undersøgelse viste, at EU-forbruget steg med 11 % i den betragtede periode. EU-forbruget blev negativt påvirket af udbruddet af covid-19 i 2020, men der sås et kraftigt opsving i 2021 samt i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(232)

Den nuværende undersøgelse viste, at EU-forbruget steg med 11 % i den betragtede periode. EU-forbruget blev negativt påvirket af udbruddet af covid-19 i 2020, men der sås et kraftigt opsving i 2021 samt i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (233) | Kommissionen fastsatte importmængden fra det pågældende land på grundlag af Eurostats statistikker, jf. betragtning 229. Den kinesiske markedsandel blev fastsat ved at sammenligne importen med EU-forbruget, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen fastsatte importmængden fra det pågældende land på grundlag af Eurostats statistikker, jf. betragtning 229. Den kinesiske markedsandel blev fastsat ved at sammenligne importen med EU-forbruget, jf. tabel 2.

| (234) | Importen fra Kina udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importmængde og markedsandel | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (i ton) | 6 704 | 1 222 | 27 270 | 64 673 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 18 | 407 | 965 |
| Markedsandel for importen fra Kina (%) | 1,7 | 0,3 | 6,4 | 14,9 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 20 | 372 | 871 |
| Kilde: Eurostat. |

(234)

Importen fra Kina udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

2019

2020

2021

NUP

Importmængde fra Kina (i ton)

6 704

1 222

27 270

64 673

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

18

18

407

407

965

965

Markedsandel for importen fra Kina (%)

1,7

0,3

6,4

14,9

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

20

20

372

372

871

871

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (235) | Importmængden fra Kina faldt betydeligt, dvs. med 82 % fra 2019 til 2020, hvilket kan forklares med produktionsstandsninger i Kina efter udbruddet af covid-19-pandemien og et kraftigt fald i EU-forbruget. Importmængden fra Kina steg eksponentielt i 2021 til en mængde, der var mere end fire gange større end den mængde, der blev importeret i 2019. Importmængden steg igen betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode til en mængde, der var mere end to gange større end den mængde, der blev importeret i 2021. |
| --- | --- |

(235)

Importmængden fra Kina faldt betydeligt, dvs. med 82 % fra 2019 til 2020, hvilket kan forklares med produktionsstandsninger i Kina efter udbruddet af covid-19-pandemien og et kraftigt fald i EU-forbruget. Importmængden fra Kina steg eksponentielt i 2021 til en mængde, der var mere end fire gange større end den mængde, der blev importeret i 2019. Importmængden steg igen betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode til en mængde, der var mere end to gange større end den mængde, der blev importeret i 2021.

| (236) | I deres bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX og CCCMC, at stigningen i importen fra Kina til Unionen skyldtes forsyningsmangel på EU-erhvervsgrenens niveau kombineret med en stærk efterspørgsel fra brugerne efter covid-19-pandemien, dvs. i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at dække denne efterspørgsel, og brugerne var nødt til at skifte til import fra Kina. Xinjiang XLX tilføjede, at EU-erhvervsgrenen desuden øgede priserne betydeligt i denne periode, og at brugerne derfor måtte søge alternative forsyningskilder. |
| --- | --- |

(236)

I deres bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX og CCCMC, at stigningen i importen fra Kina til Unionen skyldtes forsyningsmangel på EU-erhvervsgrenens niveau kombineret med en stærk efterspørgsel fra brugerne efter covid-19-pandemien, dvs. i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at dække denne efterspørgsel, og brugerne var nødt til at skifte til import fra Kina. Xinjiang XLX tilføjede, at EU-erhvervsgrenen desuden øgede priserne betydeligt i denne periode, og at brugerne derfor måtte søge alternative forsyningskilder.

| (237) | Kommissionen bemærkede, at de stikprøveudtagne EU-producenters uudnyttede kapacitet i hvert år i den betragtede periode udgjorde mindst 80 000 ton (se tabel 6), hvilket klart oversteg den samlede importmængde fra Kina til Unionen (se tabel 3). Det følger heraf, at EU-erhvervsgrenen helt klart var i stand til at erstatte den samlede import fra Kina, der blev observeret, og efterfølgende var i stand til at dække efterspørgslen i denne henseende på EU-markedet i den betragtede periode. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens priser bemærkede Kommissionen, at disse prisstigninger, som EU-erhvervsgrenen anvendte, var helt på linje med markedssignalerne i en situation med kraftig efterspørgsel og betydelige omkostningsstigninger som konstateret i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode. Påstandene blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(237)

Kommissionen bemærkede, at de stikprøveudtagne EU-producenters uudnyttede kapacitet i hvert år i den betragtede periode udgjorde mindst 80 000 ton (se tabel 6), hvilket klart oversteg den samlede importmængde fra Kina til Unionen (se tabel 3). Det følger heraf, at EU-erhvervsgrenen helt klart var i stand til at erstatte den samlede import fra Kina, der blev observeret, og efterfølgende var i stand til at dække efterspørgslen i denne henseende på EU-markedet i den betragtede periode. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens priser bemærkede Kommissionen, at disse prisstigninger, som EU-erhvervsgrenen anvendte, var helt på linje med markedssignalerne i en situation med kraftig efterspørgsel og betydelige omkostningsstigninger som konstateret i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode. Påstandene blev derfor afvist.

4.3.2.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

Priser på importen fra Kina og prisunderbud

4.3.2.1.   Priser

Priser

| (238) | Kommissionen fastsatte de gennemsnitlige priser på importen fra Kina på grundlag af Eurostats statistikker. |
| --- | --- |

(238)

Kommissionen fastsatte de gennemsnitlige priser på importen fra Kina på grundlag af Eurostats statistikker.

| (239) | Den vejede gennemsnitlige pris på importen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importpriser (EUR/ton) | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 1 155 | 958 | 1 627 | 2 224 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 83 | 141 | 193 |
| Kilde: Eurostat. |

(239)

Den vejede gennemsnitlige pris på importen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2019

2020

2021

NUP

Kina

1 155

958

1 627

2 224

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

83

83

141

141

193

193

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (240) | Gennemsnitspriserne på importen af melamin fra Kina steg med 93 % i den betragtede periode, hvilket viser, at de kinesiske producenter delvis fulgte den generelt positive pristendens på EU-markedet, jf. tabel 8. |
| --- | --- |

(240)

Gennemsnitspriserne på importen af melamin fra Kina steg med 93 % i den betragtede periode, hvilket viser, at de kinesiske producenter delvis fulgte den generelt positive pristendens på EU-markedet, jf. tabel 8.

4.3.2.2.   Prisunderbud

Prisunderbud

| (241) | Da den eneste samarbejdende eksporterende producents eksportpriser ikke kunne anses for at være repræsentative, idet de underliggende eksportmængder repræsenterede mindre end 3 % af den samlede eksport fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (se betragtning 27), fastsatte Kommissionen prisunderbuddet ved at sammenligne a) de vejede gennemsnitlige statistiske priser på importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 196, som fastsat på cif-basis med passende justeringer for den konventionelle toldsats, antidumpingtold (129) og omkostninger efter importen, og b) de vejede gennemsnitlige salgspriser, som de tre EU-producenter forlangte af ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau. Den således beregnede underbudsmargen var på 12,6 %. |
| --- | --- |

(241)

Da den eneste samarbejdende eksporterende producents eksportpriser ikke kunne anses for at være repræsentative, idet de underliggende eksportmængder repræsenterede mindre end 3 % af den samlede eksport fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (se betragtning 27), fastsatte Kommissionen prisunderbuddet ved at sammenligne a) de vejede gennemsnitlige statistiske priser på importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 196, som fastsat på cif-basis med passende justeringer for den konventionelle toldsats, antidumpingtold (129) og omkostninger efter importen, og b) de vejede gennemsnitlige salgspriser, som de tre EU-producenter forlangte af ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau. Den således beregnede underbudsmargen var på 12,6 %.

129

4.4.   Mængder og priser for importen fra tredjelande

Mængder og priser for importen fra tredjelande

| (242) | Kommissionen fastsatte mængden af og priserne på importen fra tredjelande efter samme metode som for Kina (se afsnit 4.3.1). |
| --- | --- |

(242)

Kommissionen fastsatte mængden af og priserne på importen fra tredjelande efter samme metode som for Kina (se afsnit 4.3.1).

| (243) | Importmængderne fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Import fra tredjelande











  Land | | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Qatar | Importmængde (ton) | 33 941 | 26 256 | 35 622 | 31 725 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 77 | 105 | 93 |
| | Markedsandel (%) | 8,7 | 7,2 | 8,3 | 7,3 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 83 | 96 | 84 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 1 011 | 824 | 1 548 | 2 479 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 81 | 153 | 245 |
| Trinidad og Tobago | Importmængde (ton) | 13 719 | 8 370 | 14 112 | 12 507 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 61 | 103 | 91 |
| | Markedsandel (%) | 3,5 | 2,3 | 3,3 | 3,0 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 65 | 94 | 84 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 1 091 | 850 | 1 572 | 2 485 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 78 | 144 | 227 |
| Japan | Importmængde (ton) | 13 699 | 9 195 | 9 499 | 7 576 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 67 | 69 | 55 |
| | Markedsandel (%) | 3,5 | 2,5 | 2,2 | 1,8 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 72 | 63 | 50 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 1 076 | 912 | 1 295 | 2 046 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 85 | 120 | 190 |
| Andre tredjelande | Importmængde (ton) | 37 825 | 28 238 | 22 673 | 21 480 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 75 | 60 | 57 |
| | Markedsandel (%) | 9,7 | 7,8 | 5,3 | 5,0 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 80 | 55 | 51 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 940 | 816 | 1 671 | 2 447 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 87 | 178 | 260 |
| Samlet import undtagen Kina | Importmængde (ton) | 99 183 | 72 059 | 81 907 | 73 288 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 73 | 83 | 74 |
| | Markedsandel (%) | 25,4 | 19,8 | 19,2 | 17,0 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 78 | 76 | 67 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 1 004 | 835 | 1 557 | 2 427 |
| | Indeks (2019 = 100) | 100 | 83 | 155 | 242 |
| Kilde: Eurostat. |

(243)

Importmængderne fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2019

2020

2021

NUP

Qatar

Importmængde (ton)

33 941

26 256

35 622

31 725

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

77

77

105

105

93

93

Markedsandel (%)

8,7

7,2

8,3

7,3

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

83

83

96

96

84

84

Gennemsnitspris (EUR/ton)

1 011

824

1 548

2 479

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

81

81

153

153

245

245

Trinidad og Tobago

Importmængde (ton)

13 719

8 370

14 112

12 507

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

61

61

103

103

91

91

Markedsandel (%)

3,5

2,3

3,3

3,0

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

65

65

94

94

84

84

Gennemsnitspris (EUR/ton)

1 091

850

1 572

2 485

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

78

78

144

144

227

227

Japan

Importmængde (ton)

13 699

9 195

9 499

7 576

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

67

67

69

69

55

55

Markedsandel (%)

3,5

2,5

2,2

1,8

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

72

72

63

63

50

50

Gennemsnitspris (EUR/ton)

1 076

912

1 295

2 046

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

85

85

120

120

190

190

Andre tredjelande

Importmængde (ton)

37 825

28 238

22 673

21 480

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

75

75

60

60

57

57

Markedsandel (%)

9,7

7,8

5,3

5,0

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

80

80

55

55

51

51

Gennemsnitspris (EUR/ton)

940

816

1 671

2 447

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

87

87

178

178

260

260

Samlet import undtagen Kina

Importmængde (ton)

99 183

72 059

81 907

73 288

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

73

73

83

83

74

74

Markedsandel (%)

25,4

19,8

19,2

17,0

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

78

78

76

76

67

67

Gennemsnitspris (EUR/ton)

1 004

835

1 557

2 427

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

83

83

155

155

242

242

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (244) | De vigtigste importkilder uden for Kina var Qatar, Trinidad og Tobago samt Japan. Importen fra hvert af disse lande faldt i den betragtede periode med mindst 7 % og op til 45 %, mens den samlede import fra tredjelande, undtagen Kina, faldt med 26 %. |
| --- | --- |

(244)

De vigtigste importkilder uden for Kina var Qatar, Trinidad og Tobago samt Japan. Importen fra hvert af disse lande faldt i den betragtede periode med mindst 7 % og op til 45 %, mens den samlede import fra tredjelande, undtagen Kina, faldt med 26 %.

| (245) | I den nuværende undersøgelsesperiode lå de gennemsnitlige importpriser for de to andre lande end Kina med en individuel markedsandel på mere end 2 % i den nuværende undersøgelsesperiode, Qatar (7,3 %) og Trinidad og Tobago (3 %), mere end 200 EUR pr. ton over de gennemsnitlige importpriser fra Kina. |
| --- | --- |

(245)

I den nuværende undersøgelsesperiode lå de gennemsnitlige importpriser for de to andre lande end Kina med en individuel markedsandel på mere end 2 % i den nuværende undersøgelsesperiode, Qatar (7,3 %) og Trinidad og Tobago (3 %), mere end 200 EUR pr. ton over de gennemsnitlige importpriser fra Kina.

| (246) | Xinjiang XLX og CCCMC hævdede, at ovenstående tabel viste, at Kommissionen ikke havde vurderet betydningen af Ruslands import af melamin til Unionen. Ruslands import var betydelig indtil Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine, og derefter, hævdede Xinjiang XLX og CCCMC, blev importen fra Rusland erstattet af import fra Kina, hvilket også kunne forklare stigningen i importen fra Kina siden da. |
| --- | --- |

(246)

Xinjiang XLX og CCCMC hævdede, at ovenstående tabel viste, at Kommissionen ikke havde vurderet betydningen af Ruslands import af melamin til Unionen. Ruslands import var betydelig indtil Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine, og derefter, hævdede Xinjiang XLX og CCCMC, blev importen fra Rusland erstattet af import fra Kina, hvilket også kunne forklare stigningen i importen fra Kina siden da.

| (247) | Kommissionen var ikke enig. Den vurderede bestemt Ruslands import individuelt som en del af importen fra »andre tredjelande« (se tabel 5). Importen fra Rusland er imidlertid ikke angivet individuelt i ovenstående tabel, da Qatar, Trinidad og Tobago samt Japan var de tre eksportlande med de største eksportmængder til Unionen uden for det pågældende land i den nuværende undersøgelsesperiode. Ruslands markedsandel var i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,4 %, og det højeste niveau i den betragtede periode var i 2020, hvor Rusland nåede en markedsandel på 4,3 %. Ruslands tab af markedsandele siden dette højdepunkt (minus 2,9 procentpoint) overskygges således af stigningen i Kinas markedsandel (plus 14,6 procentpoint). Påstanden om, at tabet af markedsandele for importen fra Rusland i væsentlig grad bidrog til stigningen i markedsandelen for importen fra Kina, blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen var ikke enig. Den vurderede bestemt Ruslands import individuelt som en del af importen fra »andre tredjelande« (se tabel 5). Importen fra Rusland er imidlertid ikke angivet individuelt i ovenstående tabel, da Qatar, Trinidad og Tobago samt Japan var de tre eksportlande med de største eksportmængder til Unionen uden for det pågældende land i den nuværende undersøgelsesperiode. Ruslands markedsandel var i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,4 %, og det højeste niveau i den betragtede periode var i 2020, hvor Rusland nåede en markedsandel på 4,3 %. Ruslands tab af markedsandele siden dette højdepunkt (minus 2,9 procentpoint) overskygges således af stigningen i Kinas markedsandel (plus 14,6 procentpoint). Påstanden om, at tabet af markedsandele for importen fra Rusland i væsentlig grad bidrog til stigningen i markedsandelen for importen fra Kina, blev derfor afvist.

| (248) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger bemærkede Xinjiang XLX og CCCMC, at gennemsnitspriserne på importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode lå på niveauer, der lå over de tilsvarende priser fra Japan og Rusland, og at alle eksportlande stort set fulgte tendensen med stigende priser i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(248)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger bemærkede Xinjiang XLX og CCCMC, at gennemsnitspriserne på importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode lå på niveauer, der lå over de tilsvarende priser fra Japan og Rusland, og at alle eksportlande stort set fulgte tendensen med stigende priser i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (249) | Kommissionen var enig i, at gennemsnitspriserne på importen fra Japan og Rusland faktisk lå under de gennemsnitlige priser på importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode ifølge Eurostat-data. Deres samlede markedsandel på 3,2 % var imidlertid meget lavere end markedsandelen for importen fra Kina. Kommissionen bemærkede endvidere, at de pågældende parter ikke fremsatte påstande på grundlag af disse faktiske omstændigheder. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(249)

Kommissionen var enig i, at gennemsnitspriserne på importen fra Japan og Rusland faktisk lå under de gennemsnitlige priser på importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode ifølge Eurostat-data. Deres samlede markedsandel på 3,2 % var imidlertid meget lavere end markedsandelen for importen fra Kina. Kommissionen bemærkede endvidere, at de pågældende parter ikke fremsatte påstande på grundlag af disse faktiske omstændigheder. Denne påstand blev derfor afvist.

| (250) | På grundlag af ovenstående, dvs. udviklingen i importmængderne fra tredjelande og priserne på importen fra de vigtigste kilder bortset fra Kina, konkluderede Kommissionen, at importen fra tredjelande ikke havde skadelige virkninger for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(250)

På grundlag af ovenstående, dvs. udviklingen i importmængderne fra tredjelande og priserne på importen fra de vigtigste kilder bortset fra Kina, konkluderede Kommissionen, at importen fra tredjelande ikke havde skadelige virkninger for EU-erhvervsgrenen.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (251) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(251)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (252) | Med henblik på at vurdere skaden skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen vurderede de makroøkonomiske indikatorer baseret på data og oplysninger i ansøgernes spørgeskemabesvarelse, som blev behørigt krydstjekket med oplysningerne i anmodningen og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter samt Eurostats statistikker. Kommissionen vurderede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(252)

Med henblik på at vurdere skaden skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen vurderede de makroøkonomiske indikatorer baseret på data og oplysninger i ansøgernes spørgeskemabesvarelse, som blev behørigt krydstjekket med oplysningerne i anmodningen og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter samt Eurostats statistikker. Kommissionen vurderede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (253) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(253)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (254) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(254)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.5.2.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (255) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 403 513 | 401 780 | 396 575 | 382 187 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 100 | 98 | 95 |
| Produktionskapacitet (ton) | 480 383 | 480 578 | 477 621 | 472 494 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 84,0 | 83,6 | 83,0 | 80,9 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 100 | 99 | 96 |
| Kilde: Ansøgerne. |

(255)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2019

2020

2021

NUP

Produktionsmængde (ton)

403 513

401 780

396 575

382 187

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

100

100

98

98

95

95

Produktionskapacitet (ton)

480 383

480 578

477 621

472 494

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

98

98

Kapacitetsudnyttelse (%)

84,0

83,6

83,0

80,9

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

100

100

99

99

96

96

Kilde: Ansøgerne.

Kilde:

| (256) | EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 5 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev næsten stabil i den betragtede periode med et mindre fald på 2 %. Kapacitetsudnyttelsen faldt derfor med 4 %. |
| --- | --- |

(256)

EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 5 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev næsten stabil i den betragtede periode med et mindre fald på 2 %. Kapacitetsudnyttelsen faldt derfor med 4 %.

4.5.3.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (257) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet salgsmængde på EU-markedet til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder | 284 842 | 290 888 | 318 133 | 294 513 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 102 | 112 | 103 |
| Markedsandel (%) | 72,9 | 79,9 | 74,5 | 68,1 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 110 | 102 | 93 |
| Kilde: Eurostat, ansøgerne. |

(257)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2019

2020

2021

NUP

Samlet salgsmængde på EU-markedet til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder

284 842

290 888

318 133

294 513

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

102

112

103

Markedsandel (%)

72,9

79,9

74,5

68,1

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

110

102

93

Kilde: Eurostat, ansøgerne.

Kilde:

| (258) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder steg med 12 % fra 2019 til 2021, men faldt med 9 procentpoint mellem 2021 og den nuværende undersøgelsesperiode til et niveau på 3 % over niveauet i 2019. |
| --- | --- |

(258)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder steg med 12 % fra 2019 til 2021, men faldt med 9 procentpoint mellem 2021 og den nuværende undersøgelsesperiode til et niveau på 3 % over niveauet i 2019.

| (259) | Fra 2019 til 2020 kunne EU-erhvervsgrenen øge sin markedsandel med 10 % og udfylde det hul, som lavere importmængder fra Kina havde efterladt efter covid-19-pandemien (se betragtning 234 og tabel 3). Mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele, tæt på 12 procentpoint, og sammenlignet med 2019 mistede EU-erhvervsgrenen 4,8 procentpoint af markedsandelen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(259)

Fra 2019 til 2020 kunne EU-erhvervsgrenen øge sin markedsandel med 10 % og udfylde det hul, som lavere importmængder fra Kina havde efterladt efter covid-19-pandemien (se betragtning 234 og tabel 3). Mellem 2020 og den nuværende undersøgelsesperiode mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele, tæt på 12 procentpoint, og sammenlignet med 2019 mistede EU-erhvervsgrenen 4,8 procentpoint af markedsandelen i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.5.4.   Vækst

Vækst

| (260) | I den betragtede periode steg EU-forbruget med 11 % (se tabel 2), mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 8 % (se tabel 7). EU-erhvervsgrenen voksede derfor i absolutte tal, men faldt i relative tal. Med andre ord kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af markedsvæksten i samme omfang som importen fra Kina. |
| --- | --- |

(260)

I den betragtede periode steg EU-forbruget med 11 % (se tabel 2), mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 8 % (se tabel 7). EU-erhvervsgrenen voksede derfor i absolutte tal, men faldt i relative tal. Med andre ord kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af markedsvæksten i samme omfang som importen fra Kina.

4.5.5.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (261) | EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og de dermed forbundne enhedsproduktionsomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vejet gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen | 1 149 | 928 | 1 863 | 2 811 |
| Vejet gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen - (indeks 2019 = 100) | 100 | 81 | 162 | 245 |
| Produktionsomkostninger pr. enhed | 980 | 906 | 1 611 | 2 250 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (indeks 2019 = 100) | 100 | 92 | 164 | 230 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(261)

EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og de dermed forbundne enhedsproduktionsomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

2019

2020

2021

NUP

Vejet gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen

1 149

928

1 863

2 811

Vejet gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen - (indeks 2019 = 100)

100

100

81

81

162

162

245

245

Produktionsomkostninger pr. enhed

980

906

1 611

2 250

Enhedsproduktionsomkostninger (indeks 2019 = 100)

100

100

92

92

164

164

230

230

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (262) | Efter et fald på 8 % fra 2019 til 2020 steg enhedsproduktionsomkostningerne eksponentielt til et niveau, der i den nuværende undersøgelsesperiode lå 130 % over niveauet i 2019. Denne kraftige stigning i produktionsomkostningerne skyldtes den meget kraftige stigning i gaspriserne, der begyndte i 2021. |
| --- | --- |

(262)

Efter et fald på 8 % fra 2019 til 2020 steg enhedsproduktionsomkostningerne eksponentielt til et niveau, der i den nuværende undersøgelsesperiode lå 130 % over niveauet i 2019. Denne kraftige stigning i produktionsomkostningerne skyldtes den meget kraftige stigning i gaspriserne, der begyndte i 2021.

| (263) | Salgspriserne fulgte en lignende tendens. Fra 2019 til 2020 faldt enhedssalgspriserne med 19 % efter den økonomiske nedgang i forbindelse med covid-19-pandemien. Fra 2020 til den nuværende undersøgelsesperiode blev enhedssalgspriserne imidlertid tredoblet. |
| --- | --- |

(263)

Salgspriserne fulgte en lignende tendens. Fra 2019 til 2020 faldt enhedssalgspriserne med 19 % efter den økonomiske nedgang i forbindelse med covid-19-pandemien. Fra 2020 til den nuværende undersøgelsesperiode blev enhedssalgspriserne imidlertid tredoblet.

4.5.6.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (264) | Beskæftigelsen, produktiviteten og de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Beskæftigelse og produktivitet | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 647 | 632 | 642 | 641 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Arbejdsproduktivitet (ton/ansat) | 515 | 524 | 508 | 498 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 102 | 99 | 97 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 71 772 | 73 491 | 77 431 | 76 913 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks 2019 = 100) | 100 | 102 | 108 | 107 |
| Kilde: Ansøgerne, de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(264)

Beskæftigelsen, produktiviteten og de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2019

2020

2021

NUP

Antal ansatte

647

632

642

641

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

98

98

99

99

99

99

Arbejdsproduktivitet (ton/ansat)

515

524

508

498

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

102

102

99

99

97

97

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

71 772

73 491

77 431

76 913

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks 2019 = 100)

100

100

102

102

108

108

107

107

Kilde: Ansøgerne, de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (265) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg med 7 % i den betragtede periode. Antallet af ansatte og arbejdsproduktiviteten lå stabilt i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen beskæftigede i hele den betragtede periode tæt på 650 medarbejdere med en produktion pr. ansat på ca. 500 ton. |
| --- | --- |

(265)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg med 7 % i den betragtede periode. Antallet af ansatte og arbejdsproduktiviteten lå stabilt i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen beskæftigede i hele den betragtede periode tæt på 650 medarbejdere med en produktion pr. ansat på ca. 500 ton.

4.5.7.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (266) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre | 20 615 | 12 151 | 5 372 | 24 530 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 119 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 5,2 | 3,1 | 1,4 | 6,3 |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 59 | 26 | 121 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(266)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2019

2020

2021

NUP

Slutlagre

20 615

12 151

5 372

24 530

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

119

119

Slutlagre i procent af produktionen

5,2

3,1

1,4

6,3

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

100

59

59

26

26

121

121

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (267) | Lagerbeholdningerne varierede betydeligt i den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode var niveauet 19 % over niveauet i 2019. Dette er endnu et tegn på, at EU-erhvervsgrenen i slutningen af den betragtede periode havde stigende vanskeligheder med at sælge sine produkter i lyset af den dramatisk stigende import fra Kina. |
| --- | --- |

(267)

Lagerbeholdningerne varierede betydeligt i den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode var niveauet 19 % over niveauet i 2019. Dette er endnu et tegn på, at EU-erhvervsgrenen i slutningen af den betragtede periode havde stigende vanskeligheder med at sælge sine produkter i lyset af den dramatisk stigende import fra Kina.

4.5.8.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (268) | EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2019 | 2020 | 2021 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder (%) | 8,0 | –4,1 | 12,3 | 17,3 |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder (indeks, 2019 = 100) | 100 | –51 | 154 | 216 |
| Likviditet | 46 403 891 | 12 158 042 | 95 868 270 | 118 352 455 |
| Likviditet (indeks 2019 = 100) | 100 | 26 | 207 | 255 |
| Investeringer | 42 800 119 | 25 704 881 | 32 880 347 | 33 110 890 |
| Investeringer (indeks 2019 = 100) | 100 | 60 | 77 | 77 |
| Investeringsafkast (%) | 14,5 | –10,2 | 46,2 | 88,4 |
| Investeringsafkast (indeks 2019 = 100) | 100 | –70 | 319 | 610 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(268)

EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2019

2020

2021

NUP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder (%)

8,0

–4,1

12,3

17,3

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder (indeks, 2019 = 100)

100

100

–51

–51

154

154

216

216

Likviditet

46 403 891

12 158 042

95 868 270

118 352 455

Likviditet (indeks 2019 = 100)

100

100

26

26

207

207

255

255

Investeringer

42 800 119

25 704 881

32 880 347

33 110 890

Investeringer (indeks 2019 = 100)

100

100

60

60

77

77

77

77

Investeringsafkast (%)

14,5

–10,2

46,2

88,4

Investeringsafkast (indeks 2019 = 100)

100

100

–70

–70

319

319

610

610

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (269) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters fortjeneste som nettofortjenesten før skat ved melaminsalg til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i det underliggende salg. Den således konstaterede rentabilitet steg fra 8 % i 2019 til 17,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode. I 2020 var EU-erhvervsgrenen på grund af den økonomiske afmatning forårsaget af covid-19-pandemien stærkt tabsgivende, men den genvandt derefter hurtigt og kraftigt terræn. |
| --- | --- |

(269)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters fortjeneste som nettofortjenesten før skat ved melaminsalg til ikkeforretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i det underliggende salg. Den således konstaterede rentabilitet steg fra 8 % i 2019 til 17,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode. I 2020 var EU-erhvervsgrenen på grund af den økonomiske afmatning forårsaget af covid-19-pandemien stærkt tabsgivende, men den genvandt derefter hurtigt og kraftigt terræn.

| (270) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udviklingen i likviditeten i den betragtede periode var positiv, idet likviditeten ved virksomhedens aktiviteter var 155 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med 2019. |
| --- | --- |

(270)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udviklingen i likviditeten i den betragtede periode var positiv, idet likviditeten ved virksomhedens aktiviteter var 155 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode sammenlignet med 2019.

| (271) | EU-erhvervsgrenens investeringsniveau var faldende i den betragtede periode (–13 % mellem 2019 og den nuværende undersøgelsesperiode). EU-erhvervsgrenen har ikke umiddelbart behov for at investere i ny produktionskapacitet, jf. ovenstående afsnit om kapacitetsudnyttelsen (tabel 6). |
| --- | --- |

(271)

EU-erhvervsgrenens investeringsniveau var faldende i den betragtede periode (–13 % mellem 2019 og den nuværende undersøgelsesperiode). EU-erhvervsgrenen har ikke umiddelbart behov for at investere i ny produktionskapacitet, jf. ovenstående afsnit om kapacitetsudnyttelsen (tabel 6).

| (272) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, og tendensen fulgte tendensen i den analyserede rentabilitet. |
| --- | --- |

(272)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, og tendensen fulgte tendensen i den analyserede rentabilitet.

| (273) | Ingen af de stikprøveudtagne EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med hensyn til deres evne til at rejse kapital. Som det fremgår af tabel 11, oversteg den disponible likviditet langt de investeringer, der var foretaget, hvor 2020 var den eneste undtagelse. |
| --- | --- |

(273)

Ingen af de stikprøveudtagne EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med hensyn til deres evne til at rejse kapital. Som det fremgår af tabel 11, oversteg den disponible likviditet langt de investeringer, der var foretaget, hvor 2020 var den eneste undtagelse.

4.5.9.   Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation

Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation

| (274) | I en situation med stigende forbrug øgede EU-erhvervsgrenen sine salgsmængder i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid betydelige markedsandele til Kina i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket betød, at dens markedsandel ved udgangen af den betragtede periode lå tæt på 5 procentpoint under niveauet for dens starttidspunkt. I betragtning af de usædvanligt gunstige markedsvilkår i Unionen som følge af en indhentningseffekt efter den træge efterspørgsel som følge af covid-19-pandemien i 2020 lå priserne i Unionen betydeligt over de minimumsimportpriser, som de eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, er underlagt. Dette resulterede straks i en tilbagevenden til store importmængder fra disse eksporterende producenter. Denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser betydeligt. |
| --- | --- |

(274)

I en situation med stigende forbrug øgede EU-erhvervsgrenen sine salgsmængder i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid betydelige markedsandele til Kina i 2021 og i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket betød, at dens markedsandel ved udgangen af den betragtede periode lå tæt på 5 procentpoint under niveauet for dens starttidspunkt. I betragtning af de usædvanligt gunstige markedsvilkår i Unionen som følge af en indhentningseffekt efter den træge efterspørgsel som følge af covid-19-pandemien i 2020 lå priserne i Unionen betydeligt over de minimumsimportpriser, som de eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, er underlagt. Dette resulterede straks i en tilbagevenden til store importmængder fra disse eksporterende producenter. Denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser betydeligt.

| (275) | Selv om EU-erhvervsgrenen således mistede betydelige markedsandele til Kina, led dens finansielle indikatorer ikke under denne kraftige stigning i importen fra Kina, da den stadig kunne opnå usædvanligt gode priser i 2021 og i første halvdel af 2022. EU-erhvervsgrenens fortjeneste forblev på et sundt niveau og toppede i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket viser, at EU-producenterne var i stand til at flytte omkostningsstigningerne over i deres salgspriser. Under disse omstændigheder skabte de gældende foranstaltninger en bund, da priserne stadig var lavere (i 2019 og 2020), og sikrede dermed lige konkurrencevilkår på EU-markedet for melamin. Da priserne efterfølgende nåede et hidtil uset højt niveau, som ikke var blevet observeret siden den oprindelige undersøgelse, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele, men havde fortsat en sund fortjeneste. Faktisk udelukkede foranstaltningerne ikke kinesiske producenter fra EU-markedet, navnlig da priserne steg kraftigt, og de fortsatte derfor med at være til stede og nød godt af det stigende forbrug. |
| --- | --- |

(275)

Selv om EU-erhvervsgrenen således mistede betydelige markedsandele til Kina, led dens finansielle indikatorer ikke under denne kraftige stigning i importen fra Kina, da den stadig kunne opnå usædvanligt gode priser i 2021 og i første halvdel af 2022. EU-erhvervsgrenens fortjeneste forblev på et sundt niveau og toppede i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket viser, at EU-producenterne var i stand til at flytte omkostningsstigningerne over i deres salgspriser. Under disse omstændigheder skabte de gældende foranstaltninger en bund, da priserne stadig var lavere (i 2019 og 2020), og sikrede dermed lige konkurrencevilkår på EU-markedet for melamin. Da priserne efterfølgende nåede et hidtil uset højt niveau, som ikke var blevet observeret siden den oprindelige undersøgelse, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele, men havde fortsat en sund fortjeneste. Faktisk udelukkede foranstaltningerne ikke kinesiske producenter fra EU-markedet, navnlig da priserne steg kraftigt, og de fortsatte derfor med at være til stede og nød godt af det stigende forbrug.

| (276) | Samlet set udviklede de fleste skadesindikatorer, f.eks. produktion, salg, beskæftigelse, rentabilitet og likviditet, sig positivt og/eller lå på et tilfredsstillende niveau. Nogle indikatorer peger imidlertid i retning af en mindre gunstig situation for EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen mistede navnlig markedsandele til fordel for importen fra Kina. Den samlede produktion og kapacitetsudnyttelse faldt ligeledes i den betragtede periode, og lagerbeholdningerne steg. |
| --- | --- |

(276)

Samlet set udviklede de fleste skadesindikatorer, f.eks. produktion, salg, beskæftigelse, rentabilitet og likviditet, sig positivt og/eller lå på et tilfredsstillende niveau. Nogle indikatorer peger imidlertid i retning af en mindre gunstig situation for EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen mistede navnlig markedsandele til fordel for importen fra Kina. Den samlede produktion og kapacitetsudnyttelse faldt ligeledes i den betragtede periode, og lagerbeholdningerne steg.

| (277) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen overordnet set ikke blev forvoldt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(277)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen overordnet set ikke blev forvoldt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, i den pågældende periode.

5.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

| (278) | Da Kommissionen konkluderede, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode (se betragtning 276), undersøgte den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der ville være sandsynlighed for fornyet skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra Kina, hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(278)

Da Kommissionen konkluderede, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode (se betragtning 276), undersøgte den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, om der ville være sandsynlighed for fornyet skade, som oprindeligt var forårsaget af dumpingimporten fra Kina, hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina fik lov at udløbe.

| (279) | I den forbindelse baserede Kommissionen sig på de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter havde fremlagt, og på alle andre oplysninger i sagsakterne om produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina for at undersøge EU-markedets tiltrækningskraft og de sandsynlige virkninger af importen fra Kina, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(279)

I den forbindelse baserede Kommissionen sig på de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter havde fremlagt, og på alle andre oplysninger i sagsakterne om produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina for at undersøge EU-markedets tiltrækningskraft og de sandsynlige virkninger af importen fra Kina, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

| (280) | Som konkluderet i betragtning 204 og 205 er den uudnyttede kapacitet i Kina betydelig og tegner sig for ca. fire gange det årlige forbrug i Unionen. Desuden er EU-markedet et attraktivt marked for kinesiske producenter i betragtning af priserne på EU-markedet og dets størrelse, jf. betragtning 216. På denne baggrund er det meget sandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vil føre til en stigning i den kinesiske eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(280)

Som konkluderet i betragtning 204 og 205 er den uudnyttede kapacitet i Kina betydelig og tegner sig for ca. fire gange det årlige forbrug i Unionen. Desuden er EU-markedet et attraktivt marked for kinesiske producenter i betragtning af priserne på EU-markedet og dets størrelse, jf. betragtning 216. På denne baggrund er det meget sandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vil føre til en stigning i den kinesiske eksport til Unionen.

| (281) | I deres bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX og CCCMC, at Kommissionen hverken foretog en analyse af det sandsynlige omfang af en eventuel stigning i det kinesiske eksportsalg til Unionen eller af den sandsynlige tidsramme for denne stigning, selv om begge faktorer ville have direkte indflydelse på omfanget af den deraf følgende skade. |
| --- | --- |

(281)

I deres bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX og CCCMC, at Kommissionen hverken foretog en analyse af det sandsynlige omfang af en eventuel stigning i det kinesiske eksportsalg til Unionen eller af den sandsynlige tidsramme for denne stigning, selv om begge faktorer ville have direkte indflydelse på omfanget af den deraf følgende skade.

| (282) | Kommissionen mindede om, at det i henhold til artikel 11, stk. 2, ikke er nødvendigt at fastsætte omfanget af vedvarende eller tilbagevendende skade. Det er tilstrækkeligt at fastslå, at der på grundlag af en sådan skade er sandsynlighed for fortsat eller fornyet skade. |
| --- | --- |

(282)

Kommissionen mindede om, at det i henhold til artikel 11, stk. 2, ikke er nødvendigt at fastsætte omfanget af vedvarende eller tilbagevendende skade. Det er tilstrækkeligt at fastslå, at der på grundlag af en sådan skade er sandsynlighed for fortsat eller fornyet skade.

| (283) | CCCMC tilføjede, at Kommissionen ikke behandlede bemærkninger, der tidligere var fremsat af CCCMC, og som direkte vedrørte den manglende sandsynlighed for, at kinesiske producenter med ny eller øget kapacitet hurtigt eller nemt kunne udnytte denne kapacitet og begynde at eksportere til EU-markedet. CCCMC henviste også til sine bemærkninger om sandsynligheden for fornyet dumping, hvilket ifølge CCCMC også ville tilbagevise bekymringerne over tilstrømningen af ny import fra Kina som følge af kinesisk omdirigering fra andre eksisterende eksportmarkeder eller fra lukning af andre markeder som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(283)

CCCMC tilføjede, at Kommissionen ikke behandlede bemærkninger, der tidligere var fremsat af CCCMC, og som direkte vedrørte den manglende sandsynlighed for, at kinesiske producenter med ny eller øget kapacitet hurtigt eller nemt kunne udnytte denne kapacitet og begynde at eksportere til EU-markedet. CCCMC henviste også til sine bemærkninger om sandsynligheden for fornyet dumping, hvilket ifølge CCCMC også ville tilbagevise bekymringerne over tilstrømningen af ny import fra Kina som følge af kinesisk omdirigering fra andre eksisterende eksportmarkeder eller fra lukning af andre markeder som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger.

| (284) | Kommissionen gjorde det klart, at den havde behandlet alle de fremsatte bemærkninger. I de tilfælde, hvor bemærkningerne vedrørte både sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade, blev de behandlet i afsnit 3.3 og gjaldt med de fornødne ændringer for fornyet skade. Med hensyn til CCCMC's bemærkninger i forbindelse med indledningen af undersøgelsen henviser Kommissionen til modsigelserne i betragtning 22. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen gjorde det klart, at den havde behandlet alle de fremsatte bemærkninger. I de tilfælde, hvor bemærkningerne vedrørte både sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade, blev de behandlet i afsnit 3.3 og gjaldt med de fornødne ændringer for fornyet skade. Med hensyn til CCCMC's bemærkninger i forbindelse med indledningen af undersøgelsen henviser Kommissionen til modsigelserne i betragtning 22.

| (285) | Uanset dette bekræftede Kommissionen, at den samlede uudnyttede kapacitet i Kina, jf. betragtning 202-204, er af et sådant omfang, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(285)

Uanset dette bekræftede Kommissionen, at den samlede uudnyttede kapacitet i Kina, jf. betragtning 202-204, er af et sådant omfang, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (286) | Med hensyn til CCCMC's påstand, der tilbageviser bekymringerne over ankomsten af ny import fra Kina, henviste Kommissionen til sin afvisning i afsnit 3.3, betragtning 220. |
| --- | --- |

(286)

Med hensyn til CCCMC's påstand, der tilbageviser bekymringerne over ankomsten af ny import fra Kina, henviste Kommissionen til sin afvisning i afsnit 3.3, betragtning 220.

| (287) | Kommissionen analyserede de sandsynlige virkninger af en sådan stigning i importen ved at undersøge de sandsynlige prisniveauer, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. For Kinas vedkommende betragtede Kommissionen i den forbindelse importprisniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode som et rimeligt grundlag, da importen fra Kina havde en betydelig markedsandel på 14,9 % i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag og som forklaret i betragtning 240 konstaterede Kommissionen et betydeligt underbud på 12,6 % af EU-erhvervsgrenens priser. Dette underbud ville endda være højere, nemlig 15,6 %, hvis den gældende antidumpingtold ikke lægges til eksportprisen. |
| --- | --- |

(287)

Kommissionen analyserede de sandsynlige virkninger af en sådan stigning i importen ved at undersøge de sandsynlige prisniveauer, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. For Kinas vedkommende betragtede Kommissionen i den forbindelse importprisniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode som et rimeligt grundlag, da importen fra Kina havde en betydelig markedsandel på 14,9 % i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag og som forklaret i betragtning 240 konstaterede Kommissionen et betydeligt underbud på 12,6 % af EU-erhvervsgrenens priser. Dette underbud ville endda være højere, nemlig 15,6 %, hvis den gældende antidumpingtold ikke lægges til eksportprisen.

| (288) | I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX, at Kommissionen ikke burde have baseret sig på det underbudsniveau, der var beregnet for den betragtede periode, for at begrunde sandsynligheden for fornyet skade, fordi EU-erhvervsgrenens priser var usædvanligt høje fra 2021, hvilket igen gjorde underbuddet højere end uden et så højt prisniveau. |
| --- | --- |

(288)

I sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX, at Kommissionen ikke burde have baseret sig på det underbudsniveau, der var beregnet for den betragtede periode, for at begrunde sandsynligheden for fornyet skade, fordi EU-erhvervsgrenens priser var usædvanligt høje fra 2021, hvilket igen gjorde underbuddet højere end uden et så højt prisniveau.

| (289) | Kommissionen mindede om, at begrebet underbud, som det konstant anvendes i antidumpingundersøgelser i henhold til grundforordningen, i sagens natur er objektivt og består af en simpel sammenligning mellem EU-erhvervsgrenens faktiske priser og eksportpriserne fra det pågældende land, behørigt justeret, hvor det er berettiget. Desuden blev Xinjiang XLX' påstand hverken underbygget eller kvantificeret yderligere og blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(289)

Kommissionen mindede om, at begrebet underbud, som det konstant anvendes i antidumpingundersøgelser i henhold til grundforordningen, i sagens natur er objektivt og består af en simpel sammenligning mellem EU-erhvervsgrenens faktiske priser og eksportpriserne fra det pågældende land, behørigt justeret, hvor det er berettiget. Desuden blev Xinjiang XLX' påstand hverken underbygget eller kvantificeret yderligere og blev derfor afvist.

| (290) | Med hensyn til mængden af og priserne på importen fra Kina bemærkede Kommissionen endvidere, at ifølge de seneste statistiske data fra Eurostat fortsatte de kinesiske importmængder med at stige kraftigt, mens priserne på denne import begyndte at falde betydeligt (130). I de ni måneder efter den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. fra den 1. juli 2022 til den 31. marts 2023, nåede de kinesiske eksportmængder til Unionen et niveau på 93 345 ton, hvilket, ekstrapoleret til 12 måneder, er 92,4 % mere end i den nuværende undersøgelsesperiode (131), til en gennemsnitspris på 1 585 EUR, hvilket er 28,8 % lavere end i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(290)

Med hensyn til mængden af og priserne på importen fra Kina bemærkede Kommissionen endvidere, at ifølge de seneste statistiske data fra Eurostat fortsatte de kinesiske importmængder med at stige kraftigt, mens priserne på denne import begyndte at falde betydeligt (130). I de ni måneder efter den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. fra den 1. juli 2022 til den 31. marts 2023, nåede de kinesiske eksportmængder til Unionen et niveau på 93 345 ton, hvilket, ekstrapoleret til 12 måneder, er 92,4 % mere end i den nuværende undersøgelsesperiode (131), til en gennemsnitspris på 1 585 EUR, hvilket er 28,8 % lavere end i den nuværende undersøgelsesperiode.

130

131

| (291) | Desuden analyserede Kommissionen for de samme perioder udviklingen i importen fra andre tredjelande end Kina. Importen fra andre lande end Kina udgjorde 61 668 ton i ni måneder efter den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket, ekstrapoleret til 12 måneder, udgør en stigning på 12,2 % i forhold til den nuværende undersøgelsesperiode (132). Gennemsnitspriserne på importen fra tredjelande faldt med 20,4 % til 1 931 EUR/ton sammenlignet med den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket stadig er betydeligt højere end gennemsnitsprisen fra Kina. |
| --- | --- |

(291)

Desuden analyserede Kommissionen for de samme perioder udviklingen i importen fra andre tredjelande end Kina. Importen fra andre lande end Kina udgjorde 61 668 ton i ni måneder efter den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket, ekstrapoleret til 12 måneder, udgør en stigning på 12,2 % i forhold til den nuværende undersøgelsesperiode (132). Gennemsnitspriserne på importen fra tredjelande faldt med 20,4 % til 1 931 EUR/ton sammenlignet med den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket stadig er betydeligt højere end gennemsnitsprisen fra Kina.

132

| (292) | I ni måneder efter den nuværende undersøgelsesperiode steg importen fra Kina derfor drastisk, og priserne faldt betydeligt i langt større omfang end importen fra tredjelande. |
| --- | --- |

(292)

I ni måneder efter den nuværende undersøgelsesperiode steg importen fra Kina derfor drastisk, og priserne faldt betydeligt i langt større omfang end importen fra tredjelande.

| (293) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX, at Kommissionens analyse af faktorer efter den betragtede periode var mangelfuld, fordi den ikke tog hensyn til virkningerne af en vedvarende energikrise i Unionen og markedsvirkningerne af Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine. |
| --- | --- |

(293)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede Xinjiang XLX, at Kommissionens analyse af faktorer efter den betragtede periode var mangelfuld, fordi den ikke tog hensyn til virkningerne af en vedvarende energikrise i Unionen og markedsvirkningerne af Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine.

| (294) | Kommissionen mindede om, at den for det første ikke er forpligtet til at foretage nogen analyse af skadesfaktorer, der indtræffer efter den betragtede periode. I denne undersøgelse valgte den at gøre dette med hensyn til importmængder og priser fra det pågældende land for at supplere konklusionerne vedrørende en analyse af alle relevante skadesfaktorer i den betragtede periode. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at energikilder er råvarer, der handles til verdensmarkedspriser. Energipriserne ville derfor, i det omfang melaminproducenterne betalte ikkefordrejede verdensmarkedspriser, også påvirke disse producenter på verdensplan. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen mindede om, at den for det første ikke er forpligtet til at foretage nogen analyse af skadesfaktorer, der indtræffer efter den betragtede periode. I denne undersøgelse valgte den at gøre dette med hensyn til importmængder og priser fra det pågældende land for at supplere konklusionerne vedrørende en analyse af alle relevante skadesfaktorer i den betragtede periode. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at energikilder er råvarer, der handles til verdensmarkedspriser. Energipriserne ville derfor, i det omfang melaminproducenterne betalte ikkefordrejede verdensmarkedspriser, også påvirke disse producenter på verdensplan.

| (295) | Den 23. maj 2023 fremlagde ansøgerne nærmere oplysninger om udviklingen i skadesindikatorerne efter den nuværende undersøgelsesperiode (133). De fremlagte data viste den umiddelbare betydelige negative indvirkning, som den yderligere kraftige stigning i importen fra Kina og deres markedsandel til hurtigt faldende priser havde på EU-erhvervsgrenens situation. Oplysningerne viste navnlig, at dette resulterede i et meget markant fald i salgsmængderne og et kraftigt pristryk, hvilket førte til tab af markedsandel og rentabilitet for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(295)

Den 23. maj 2023 fremlagde ansøgerne nærmere oplysninger om udviklingen i skadesindikatorerne efter den nuværende undersøgelsesperiode (133). De fremlagte data viste den umiddelbare betydelige negative indvirkning, som den yderligere kraftige stigning i importen fra Kina og deres markedsandel til hurtigt faldende priser havde på EU-erhvervsgrenens situation. Oplysningerne viste navnlig, at dette resulterede i et meget markant fald i salgsmængderne og et kraftigt pristryk, hvilket førte til tab af markedsandel og rentabilitet for EU-erhvervsgrenen.

133

| (296) | Kommissionen konkluderede på ovenstående grundlag, at fravær af foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en fortsat betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til skadevoldende priser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig. |
| --- | --- |

(296)

Kommissionen konkluderede på ovenstående grundlag, at fravær af foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en fortsat betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til skadevoldende priser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

6.1.   Indledning

Indledning

| (297) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde foranstaltningerne. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(297)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde foranstaltningerne. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

| (298) | Alle interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(298)

Alle interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

| (299) | På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade. |
| --- | --- |

(299)

På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade.

6.2.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (300) | Som konkluderet i betragtning 276, lider EU-erhvervsgrenen ikke længere væsentlig skade. Som konkluderet i betragtning 295 ville EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke være i stand til at klare sig i tilfælde af en ophævelse af foranstaltningerne, da dette sandsynligvis vil føre til en kraftig stigning i importen fra Kina, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser. En ophævelse af foranstaltningerne ville derfor bringe erhvervsgrenens langsigtede finansielle levedygtighed i fare. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne videreføres. |
| --- | --- |

(300)

Som konkluderet i betragtning 276, lider EU-erhvervsgrenen ikke længere væsentlig skade. Som konkluderet i betragtning 295 ville EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke være i stand til at klare sig i tilfælde af en ophævelse af foranstaltningerne, da dette sandsynligvis vil føre til en kraftig stigning i importen fra Kina, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser. En ophævelse af foranstaltningerne ville derfor bringe erhvervsgrenens langsigtede finansielle levedygtighed i fare. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne videreføres.

6.3.   Ikkeforretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

Ikkeforretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

| (301) | Alle kendte ikkeforretningsmæssigt forbundne importører og brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(301)

Alle kendte ikkeforretningsmæssigt forbundne importører og brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse.

| (302) | Én ikkeforretningsmæssigt forbundet importør i Italien besvarede stikprøveskemaet, men indsendte ikke en fuldstændig spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(302)

Én ikkeforretningsmæssigt forbundet importør i Italien besvarede stikprøveskemaet, men indsendte ikke en fuldstændig spørgeskemabesvarelse.

| (303) | Tre brugere besvarede spørgeskemaet. Disse brugeres samlede indkøb, herunder køb fra EU-producenter, import fra Kina og import fra andre lande, udgjorde kun ca. 3 % af det samlede forbrug. Kun én af de pågældende brugere købte melamin fra Kina, og i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde denne import kun 1 %-4 % (angivet som interval af fortrolighedshensyn) af den samlede EU-import fra Kina. På grundlag af disse købsmængder kunne samarbejde fra brugerne ikke anses for at være repræsentativt for alle brugere. |
| --- | --- |

(303)

Tre brugere besvarede spørgeskemaet. Disse brugeres samlede indkøb, herunder køb fra EU-producenter, import fra Kina og import fra andre lande, udgjorde kun ca. 3 % af det samlede forbrug. Kun én af de pågældende brugere købte melamin fra Kina, og i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde denne import kun 1 %-4 % (angivet som interval af fortrolighedshensyn) af den samlede EU-import fra Kina. På grundlag af disse købsmængder kunne samarbejde fra brugerne ikke anses for at være repræsentativt for alle brugere.

| (304) | Ikke desto mindre blev deres svar analyseret. Svaret fra den bruger, der også købte små mængder fra Kina, indeholdt ikke de nødvendige nøgledata, f.eks. købspriser fra Kina, salgspriser på varer med indhold af melamin og kundenavne. På dette grundlag kunne der ikke drages andre meningsfulde konklusioner end, at virksomheden havde en meget sund fortjeneste, og at dens indkøb af melamin, både fra Unionen (bulkvarer) og fra andre lande, kun tegnede sig for en mindre del af dens råvareomkostninger (5 %). Spørgeskemabesvarelserne fra de to andre brugere kunne ikke analyseres meningsfuldt, da de kun indsendte de ønskede tabeller og ikke besvarede de øvrige spørgsmål. |
| --- | --- |

(304)

Ikke desto mindre blev deres svar analyseret. Svaret fra den bruger, der også købte små mængder fra Kina, indeholdt ikke de nødvendige nøgledata, f.eks. købspriser fra Kina, salgspriser på varer med indhold af melamin og kundenavne. På dette grundlag kunne der ikke drages andre meningsfulde konklusioner end, at virksomheden havde en meget sund fortjeneste, og at dens indkøb af melamin, både fra Unionen (bulkvarer) og fra andre lande, kun tegnede sig for en mindre del af dens råvareomkostninger (5 %). Spørgeskemabesvarelserne fra de to andre brugere kunne ikke analyseres meningsfuldt, da de kun indsendte de ønskede tabeller og ikke besvarede de øvrige spørgsmål.

| (305) | En af disse brugere opfordrede indtrængende til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne, fordi produktionskapaciteten i Unionen var begrænset, de nuværende melaminpriser bragte spånpladeindustrien i fare, og importen derfor kunne stabilisere prissituationen og sikre forsyningen. Kommissionen afviste denne påstand. De gældende foranstaltninger er ikke af en sådan art, at de udelukker import fra Kina, hvilket fremgår af den kinesiske markedsandel i 2021 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(305)

En af disse brugere opfordrede indtrængende til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne, fordi produktionskapaciteten i Unionen var begrænset, de nuværende melaminpriser bragte spånpladeindustrien i fare, og importen derfor kunne stabilisere prissituationen og sikre forsyningen. Kommissionen afviste denne påstand. De gældende foranstaltninger er ikke af en sådan art, at de udelukker import fra Kina, hvilket fremgår af den kinesiske markedsandel i 2021 og den nuværende undersøgelsesperiode.

| (306) | Derfor konkluderede Kommissionen, at der ikke var tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på brugerne og/eller importørerne, som var større end de positive virkninger af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(306)

Derfor konkluderede Kommissionen, at der ikke var tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på brugerne og/eller importørerne, som var større end de positive virkninger af foranstaltningerne.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (307) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager, der viste, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af melamin med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(307)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager, der viste, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af melamin med oprindelse i Kina.

7.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (308) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om sandsynligheden for gentagen dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne over for melamin med oprindelse i Kina opretholdes. |
| --- | --- |

(308)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om sandsynligheden for gentagen dumping, fornyet skade og Unionens interesser bør antidumpingforanstaltningerne over for melamin med oprindelse i Kina opretholdes.

| (309) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af de individuelle minimumsimportpriser. Virksomheder, der er underlagt minimumsimportpriser, skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 4. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(309)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af de individuelle minimumsimportpriser. Virksomheder, der er underlagt minimumsimportpriser, skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 4. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (310) | Selv om fremlæggelse af denne faktura er nødvendig for, at medlemsstaternes toldmyndigheder kan anvende minimumsimportpriserne, er det ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 4, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af minimumsimportpriserne er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(310)

Selv om fremlæggelse af denne faktura er nødvendig for, at medlemsstaternes toldmyndigheder kan anvende minimumsimportpriserne, er det ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 4, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af minimumsimportpriserne er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

| (311) | Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af minimumsimportpriser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne minimumsimportpriser og indføre en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(311)

Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af minimumsimportpriser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne minimumsimportpriser og indføre en landsdækkende told.

| (312) | De minimumsimportpriser, der er angivet i denne forordnings artikel 1, stk. 2, gælder udelukkende for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Kina, som er produceret af de nævnte retlige enheder. Importen af den undersøgte vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(312)

De minimumsimportpriser, der er angivet i denne forordnings artikel 1, stk. 2, gælder udelukkende for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Kina, som er produceret af de nævnte retlige enheder. Importen af den undersøgte vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (313) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (134). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at anvende den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, vil der blive offentliggjort en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(313)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (134). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at anvende den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, vil der blive offentliggjort en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

134

Den Europæiske Unions Tidende

| (314) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Alle parter fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger. |
| --- | --- |

(314)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Alle parter fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.

| (315) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (135) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(315)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (135) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

135

Den Europæiske Unions Tidende

| (316) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036, har afgivet en positiv udtalelse — |
| --- | --- |

(316)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036, har afgivet en positiv udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af melamin, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2933 61 00, med oprindelse i Kina.

2.   De endelige antidumpingtoldsatser fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Minimumsimportpris (EUR/ton af varens nettovægt) | Told (EUR pr. ton af varens nettovægt) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd. | 1 153 | | A 986 |
| Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd. | 1 153 | | A 987 |
| Henan Junhua Development Company, Ltd. | 1 153 | | A 988 |
| Alle andre virksomheder | — | 415 | A 999 |

Virksomhed

Minimumsimportpris (EUR/ton af varens nettovægt)

Told (EUR pr. ton af varens nettovægt)

Taric-tillægskode

Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., Ltd.

1 153

A 986

Shandong Holitech Chemical Industry Co., Ltd.

1 153

A 987

Henan Junhua Development Company, Ltd.

1 153

A 988

Alle andre virksomheder

—

415

A 999

3.   For de individuelt nævnte producenter fastsættes den endelige antidumpingtold for den i stk. 1 omhandlede vare til forskellen mellem minimumsimportprisen og nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, i alle tilfælde, hvor sidstnævnte er lavere end minimumsimportprisen. For disse individuelt nævnte producenter opkræves der ingen told, hvis nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, er lig med eller højere end den tilsvarende minimumsimportpris.

4.   Anvendelsen af den minimumsimportpris, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; den skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) melamin, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

5.   For de individuelt nævnte producenter og i de tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgang til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 131 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (136), reduceres ovennævnte minimumsimportpris med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte minimumsimportpris og den nedsatte nettopris, frit Unionens grænse, ufortoldet.

6.   For alle andre virksomheder og i tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 131 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447, reduceres den antidumpingtoldsats, der er beregnet på grundlag af bestemmelserne i stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

Artikel 2

De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 457/2011 af 10. maj 2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EUT L 124 af 13.5.2011, s. 2).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1171 af 30. juni 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Kina (EUT L 170 af 1.7.2017, s. 62).

3

(4)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 396 af 30.9.2021, s. 12).

4

(5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 252 af 1.7.2022, s. 6).

5

(6)  Rettens dom af 11. juli 2017, Viraj Profiles Ltd mod Rådet for Den Europæiske Union, sag T-67/14, ECLI:EU:T:2017:481, præmis 98.

6

(7)  Jf. punkt 103 og figur 1 i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2609.

8

(9)  Se fodnote 2.

9

(10)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations« af 20. december 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

10

(11)  Rapporten — kapitel 2, s. 6-7.

11

(12)  Rapporten — kapitel 2, s. 10.

12

(13)  Kan tilgås her: www.npc.gov.cn/englishnpc/constitution2019/201911/1f65146fb6104dd3a2793875d19b5b29.shtml (tilgået den 2. maj 2022).

13

(14)  Rapporten — kapitel 2, s. 20-21.

14

(15)  Rapporten — kapitel 3, s. 41, 73-74.

15

(16)  Rapporten — kapitel 6, s. 120-121.

16

(17)  Rapporten — kapitel 6. s. 122-135.

17

(18)  Rapporten — kapitel 7, s. 167-168.

18

(19)  Rapporten — kapitel 8, s. 169-170, 200-201.

19

(20)  Rapporten — kapitel 2, s. 15-16, rapporten — kapitel 4, s. 50, s. 84, rapporten — kapitel 5, s. 108-109.

20

(21)  Kan tilgås her: http://www.hnzydhjt.com/ (tilgået den 2. maj 2023).

21

(22)  Kan tilgås her: https://www.sohu.com/a/427199857_120109837 (tilgået den 2. maj 2023).

22

(23)  Kan tilgås her: http://scaffi.com/news/2492.html (tilgået den 2. maj 2023).

23

(24)  Kan tilgås her: https://www.hnxlx.com.cn/About/subcompany/cid/155/id/87?btwaf=23932495 (tilgået den 2. maj 2023).

24

(25)  Kan tilgås her: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_30432795595614 (tilgået den 2. maj 2023).

25

(26)  Kan tilgås her: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31950371346728 (tilgået den 2. maj 2023).

26

(27)  Ibid.

27

(28)  Kan tilgås her: http://www.jxgf.com/ (tilgået den 2. maj 2023).

28

(29)  Kan tilgås her: https://sichuan.scol.com.cn/ggxw/202209/58612536.html (tilgået den 2. maj 2023).

29

(30)  Kan tilgås her: https://www.sohu.com/a/575647079_120952561 (tilgået den 2. maj 2023).

30

(31)  Kan tilgås her: http://www.xjxlx.com.cn/ (tilgået den 2. maj 2023).

31

(32)  Kan tilgås her: http://www.xjxlx.com.cn/News/detail/fid/3/cid/470/id/5404.html (tilgået den 2. maj 2023).

32

(33)  Se f.eks. artikel 33 i CCP's forfatning, artikel 19 i den kinesiske selskabsret eller dokumentet »General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era« (se nedenfor for en fuldstændig henvisning).

33

(34)  Kan tilgås her: http://www.cpcif.org.cn/detail/40288043661e27fb01661e386a3f0001?e=1 (tilgået den 2. maj 2023).

34

(35)  Rapporten — kapitel 5, s. 100-1.

35

(36)  Rapporten — kapitel 2, s. 26.

36

(37)  Se for eksempel: Blanchette, J. — Xi's Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Udenrigsministeriet, bind 100, nr. 4, juli/august 2021, s. 10-19.

37

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(38)  Rapporten — kapitel 2, s. 31-2.

38

(39)  Kan tilgås her: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (tilgået den 2. maj 2023).

39

(40)  
  »General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era«. Kan tilgås her: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (tilgået den 15. november 2022).

40

(41)  Financial Times (2020), »Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise«, kan tilgås her: https://on.ft.com/3mYxP4j (tilgået den 2. maj 2023).

41

(42)  Rapporten — kapitel 14.1-14.3.

42

(43)  Rapporten — kapitel 4, s. 41-42, 83.

43

(44)  14. femårsplan for råmaterialer. Kan tilgås her: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (tilgået den 2. maj 2023).

44

(45)  Ibid., afsnit II.3.

45

(46)  Ibid., afsnit IV.I.

46

(47)  Ibid., afsnit VIII.1.

47

(48)  14. femårsplan for grøn udvikling af industrien. Kan tilgås her: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2021-12/03/content_5655701.htm (miit.gov.cn) (tilgået den 2. maj 2023).

48

(49)  Ibid., afsnit III.2.

49

(50)  Se afsnit I.1.39. samt afsnit I.1.56. i bilaget til det vejledende katalog, som kan tilgås her: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (tilgået den 2. maj 2023).

50

(51)  Afsnit III i det vejledende katalog.

51

(52)  Jiangsus 14. femårsplan for avanceret udvikling af den kemiske industri. Kan tilgås her: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (tilgået den 2. maj 2023).

52

(53)  Ibid., afsnit 2.2.2.

53

(54)  Shandongs 14. femårsplan for udvikling af den kemiske industri. Kan tilgås her: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (tilgået den 2. maj 2023).

54

(55)  Ibid., afsnit III.4.

55

(56)  
  »Guiding Opinion to Promote the High-Quality Development of the Petrochemical and Chemical Industries during 14th FYP«. Kan tilgås her: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-04/08/content_5683972.htm#msdynttrid=WRmyf07ph0z74SHmXoOLKjRWl09BdZ4lGdYp9fiI9xU (tilgået den 2. maj 2023).

56

th

(57)  Ibid., afsnit I.3.

57

(58)  Ibid.

58

(59)  Ibid., afsnit VIII.

59

(60)  
  »Notice on Doing a Good Job in the Signing and Performance of Mid- and Long-Term Coal Contracts in 2021«. Kan tilgås her: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2020-12/09/content_5568450.htm (tilgået den 2. maj 2023).

60

(61)  Ibid.

61

(62)  Rapporten — kapitel 6, s. 138-149.

62

(63)  Rapporten — kapitel 9, s. 216.

63

(64)  Rapporten — kapitel 9, s. 213-215.

64

(65)  Rapporten — kapitel 9, s. 209-211.

65

(66)  Rapporten — kapitel 13, s. 332-337.

66

(67)  Rapporten — kapitel 13, s. 336.

67

(68)  Rapporten — kapitel 13, s. 337-341.

68

(69)  Rapporten — kapitel 6, s. 114-117.

69

(70)  Rapporten — kapitel 6, s. 119.

70

(71)  Rapporten — kapitel 6, s. 120.

71

(72)  Rapporten — kapitel 6, s. 121-122, 126-128, 133-135.

72

(73)  Jf. det officielle politikdokument fra China Banking and Insurance Regulatory Commission (CBIRC) af 28. august 2020: »
  Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022)«
  . Kan tilgås her: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (tilgået den 2. maj 2023). Planen pålægger »yderligere at gennemføre den ånd, der kommer til udtryk i generalsekretær Xi Jinpings hovedtale om fremme af reformen af corporate governance i den finansielle sektor«. Desuden har planens afsnit II til formål at fremme den organisatoriske integration af partiets lederskab i corporate governance: »vi skal gøre indarbejdelsen af partiets ledelse i corporate governance mere systematisk, standardiseret og procedurebaseret [...] Større driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål skal drøftes af partikomitéen, inden der træffes beslutning herom af bestyrelsen eller den øverste ledelse.«

73

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022)«

(74)  Jf. CBIRC's
  »Notice on the Commercial banks performance evaluation method«, offentliggjort den 15. december 2020. Kan tilgås her: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (senest tilgået den 2. maj 2023).

74

»Notice on the Commercial banks performance evaluation method«,

(75)  Jf. IMF's arbejdspapir »Resolving China's Corporate Debt Problem« af Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

75

(76)  Rapporten — kapitel 6, s. 121-122, 126-128, 133-135.

76

(77)  Se OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Paris, s. 29. Kan tilgås her: https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (tilgået den 2. maj 2023).

77

(78)  Se: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (tilgået den 2. maj 2023).

78

(79)  Henan Haohua Junhua ejer 81 % af Henan Junhua Development. Se https://aiqicha.baidu.com/company_detail_31229783116721 (senest tilgået den 5. juni 2023).

79

(80)  
  »14th Five-Year Plan for National Economic and Social Development and Long-Range Objectives for 2035«. Kan tilgås her: http://www.gov.cn/xinwen/2021-03/13/content_5592681.htm (tilgået den 2. maj 2023).

80

th

(81)  Ibid., afsnit 1.1.

81

(82)  Denne tilgang blev bekræftet af Retten i dens dom af 21. juni 2023, Guangdong Haomei New Materials og Guangdong King Metal Light Alloy Technology mod Kommissionen, T-326/21, ECLI:EU:T:2023:347, præmis 104.

82

(83)  Se f.eks. betragtning 85.

83

(84)  Se betragtning 75 og 76.

84

(85)  World Bank Open Data — Upper Middle Income. Kan tilgås her: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (senest tilgået den 3. juli 2023).

85

(86)  Hvis den undersøgte vare ikke produceres i et land med et tilsvarende udviklingsniveau, kan det overvejes i stedet at anvende en vare inden for samme generelle kategori og/eller sektor som den undersøgte vare.

86

(87)  Jf. punkt 59 og 60 samt tabel 1 i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

87

(88)  Afsnit 5.2.3 i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

88

(89)  De ultimative råmaterialer, der anvendes til fremstilling af melamin og kvælstofgødning, er naturgas eller kul. Naturgas eller kul anvendes til fremstilling af ammoniak. Ammoniak kan yderligere forarbejdes til urinstof eller salpetersyre. Salpetersyre anvendes til fremstilling af ammoniumnitrat, som er en kvælstofgødning. Den kan blandes yderligere for at fremstille andre typer kvælstofgødning, f.eks. urinstofammoniumnitrat (»UAN«, ammoniumnitrat blandet med urinstof) eller calciumammoniumnitrat (»CAN«, ammoniumnitrat blandet med calcium fra kalksten). Urinstof tilsat ammoniak kan også anvendes til fremstilling af melamin. Kvælstofgødning, urinstof og melamin produceres ofte af de samme vertikalt integrerede virksomheder.

89

(90)  Kan tilgås her: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (senest tilgået den 6. februar 2023).

90

(91)  Det Internationale Handelscenter, kort over markedsadgang. Kan tilgås her: https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (senest tilgået den 5. april 2023).

91

(92)  Doing Business 2020. Økonomisk profil for Tyrkiet, s. 51. Kan tilgås her: https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/turkey/TUR.pdf (senest tilgået den 9. februar 2023). Metode for handel på tværs af grænserne. Kan tilgås her: https://archive.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders (senest tilgået den 9. februar 2023).

92

(93)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33). Grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsætter, at hjemmemarkedspriserne i disse lande ikke kan anvendes til at fastsætte den normale værdi.

93

(94)  Global Trade Alert. Kan tilgås her: https://www.globaltradealert.org/data_extraction (senest tilgået den 6. februar 2023).

94

(95)  Aserbajdsjan, Belarus, Nordkorea, Turkmenistan og Usbekistan.

95

(96)  CCCMC anvendte FN's Comtrade-database.

96

(97)  Se bilag III til noten om kilder.

97

(98)  Se https://www.dgtr.gov.in/anti-dumping-cases/anti-dumping-investigation-concerning-imports-melamine-originating-or-exported (senest tilgået den 5. april 2023).

98

(99)  Importstatistikker hentet fra GTA kan tilgås her: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (senest tilgået den 4. april 2023).

99

(100)  Betragtning 103 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/809 af 13. april 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 101 af 14.4.2023, s. 22).

100

(101)  Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Periode: Ocak-Haziran 2022 (el- og naturgaspriser, første halvår: januar-juni 2022), tabel 1. Kan tilgås her: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (senest tilgået den 20. januar 2023).

101

(102)  Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, I. Periode: Ocak-Haziran 2022 (el- og naturgaspriser, første halvår: januar-juni 2022), tabel 3. Kan tilgås her: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-I.-Donem:-Ocak-Haziran-2022-45567 (senest tilgået den 20. januar 2023).

102

(103)  Kan tilgås her: https://www.isu.gov.tr/sufiyatlari/ (senest tilgået den 30. januar 2023).

103

(104)  Se https://www.icis.com/explore/commodities/chemicals/melamine/ (senest tilgået den 11. april 2023).

104

(105)  Se for eksempel: https://www.weforum.org/agenda/2022/11/russia-ukraine-invasion-global-energy-crisis/ (senest tilgået den 9. juni 2023). https://blogs.worldbank.org/developmenttalk/energy-shock-could-sap-global-growth-years (senest tilgået den 9. juni 2023). https://www.reuters.com/business/energy/year-russia-turbocharged-global-energy-crisis-2022-12-13/ (senest tilgået den 9. juni 2023).

105

(106)  Forbrugerprisindeks, marts 2023, tabel 2. Kan tilgås her: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-March-2023-49652&dil=2 (senest tilgået den 11. april 2023).

106

(107)  Kommissionen anerkender, at udviklingen i energipriserne i Xinjiang XLX var baseret på fordrejede omkostninger og priser. Da formålet i denne udløbsundersøgelse ikke er at beregne en præcis dumpingmargen, men at fastslå, om der fortsat finder dumping sted, fandt Kommissionen det acceptabelt at anvende den stigning i energipriserne, som Xinjiang XLX oplevede, som en konservativ indikator for justeringen af de ikkefordrejede omkostninger til elektricitet og naturgas.

107

(108)  Kan tilgås her: https://www.erieri.com/salary (senest tilgået den 6. februar 2023).

108

(109)  Kan tilgås her: https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (senest tilgået den 6. februar 2023).

109

(110)  Tabel Månedsgennemsnit for arbejdskraftomkostninger og komponenter efter økonomisk aktivitet, 2020 kan tilgås her: https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (senest tilgået den 6. februar 2023).

110

Månedsgennemsnit for arbejdskraftomkostninger og komponenter efter økonomisk aktivitet, 2020

(111)  Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab kan tilgås her: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF (senest tilgået den 6. februar 2023).

111

(112)  Tabel Arbejdsomkostningsindeks (2015 = 100) kan tilgås her: https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2 (senest tilgået den 6. februar 2023).

112

Arbejdsomkostningsindeks (2015 = 100)

(113)  Kan tilgås her: http://www.egegubre.com.tr/mali.html (senest tilgået den 7. februar 2023).

113

(114)  Kan tilgås her: https://www.tekfen.com.tr/en/financial-statements-4-22 (senest tilgået den 7. februar 2023).

114

(115)  Kan tilgås her: https://www.kap.org.tr/en/sirket-finansal-bilgileri/4028e4a240f2ef4701410810f53601c4 (senest tilgået den 7. februar 2023).

115

(116)  Jf. revisionsrapporterne for 1. januar-31. december 2021 og 1. januar-30. juni 2022, som kan tilgås her: https://www.kap.org.tr/Bildirim/1004178 og https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1056023 (senest tilgået den 28. juni 2023).

116

(117)  Jf. revisionsrapporterne for 1. januar-31. december 2021 og 1. januar-30. juni 2022, som kan tilgås her: https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1007098 og https://www.kap.org.tr/tr/Bildirim/1057306 (senest tilgået den 28. juni 2023).

117

(118)  Kan tilgås her: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (senest tilgået den 22. februar 2023).

118

(119)  Economy Profile China. Doing Business 2020, s. 84, 88. Kan tilgås her: https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf (senest tilgået den 22. februar 2023).

119

(120)  Afsnit 5.3.1, bilag 8.1 og 8.2, i anmodningen om en udløbsundersøgelse. Bilag 8.1 og 8.2 omfatter Chemicals Economics Handbook — Melamine 2020 (»CEH-rapporten«) og den tilhørende dataarbejdshåndbog. Da CEH-rapporten er omfattet af tredjemands ophavsret, gives oplysningerne i rapporten og i dataarbejdsbogen i intervaller.

120

Chemicals Economics Handbook — Melamine 2020

dataarbejdshåndbog

(121)  Bilag 8.2 til anmodningen om en udløbsundersøgelse. Se tabellerne China-Producers og China-Additional capacity.

121

China-Producers

China-Additional capacity

(122)  Referenceliste 2023. Kan tilgås her: https://www.eurotecnica.it/images/PDF/reflist.pdf (senest tilgået den 12. april 2023).

122

(123)  Bilag 8.2 til anmodningen om en udløbsundersøgelse. Se tabellen China-Supply Demand.

123

China-Supply Demand

(124)  Kan tilgås her: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home (senest tilgået den 12. april 2023).

124

(125)  Melamin fra Kina: Afgørelser om antidumpingtold og udligningstold. Kan tilgås her: https://www.federalregister.gov/documents/2015/12/28/2015-32632/melamine-from-the-peoples-republic-of-china-antidumping-duty-and-countervailing-duty-orders (senest tilgået den 10. maj 2023).

125

(126)  Meddelelse fra Department for Internal Market Defence under Den Eurasiske Økonomiske Kommission, »On the application of anti-dumping measures against melamine originating from the People's Republic of China and imported into the customs territory of the Eurasian Economic Union«. Kan tilgås her: http://www.eurasiancommission.org/ru/act/trade/podm/investigations/PublicDocuments/AD34_notice_dated05042022.pdf (senest tilgået den 10. maj 2023).

126

(127)  Bilag 8.2 til anmodningen om en udløbsundersøgelse. Se tabellerne »World consumption of melamine by region« og »Central and Eastern European consumption of melamine by country«.

127

(128)  F.eks. lå de kinesiske eksportpriser til de seks største eksportmarkeder i størrelsesordenen ca. 750 EUR/ton til 850 EUR/ton i 2015 og 2016. Kilde: Global Trade Atlas. Kan tilgås her: https://my.ihs.com/ (senest tilgået den 28. juni 2023).

128

Kilde:

(129)  Med hensyn til den tilføjede antidumpingtold består foranstaltningerne af minimumsimportpriser for tre eksporterende producenter og en fast specifik told for alle andre eksporterende producenter. Importen fra de tre parter med minimumsimportpriser var, hvis den lå over mindsteprisen, fritaget for antidumpingtold, mens den gældende antidumpingtold på importen fra disse parter under minimumsimportpriser varierede afhængigt af nettofakturaværdien før importen. Der var også import fra andre eksporterende producenter, som den resterende specifikke told på 415 EUR pr. ton fandt anvendelse på. I betragtning af dette blandede billede blev den tilføjede antidumpingtold fastsat på grundlag af de importdata for melamin, som medlemsstaterne havde indberettet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, da dette datasæt omfattede de betalte beløb.

129

(130)  Fuld ekstraktion tilgængelig i TRON t23.002667.

130

(131)  
  93 345/(9/12) = 124 459. 124 459/64 673 = 192,4 %.

131

(132)  
  61 668/(9/12) = 82 223. 82 223/73 288 = 112,2 %.

132

(133)  TRON-reference: t23.002400 af 23. maj 2023.

133

(134)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

134

(135)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

135

(136)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

136

---

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/247

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1777

af 14. september 2023

om indførelse af efterfølgende EU-tilsyn af import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for indførsel (1), særlig artikel 10,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (2), særlig artikel 7,

efter høring af udvalget for beskyttelsesforanstaltninger og den fælles udførselsordning, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 10 i forordning (EU) 2015/478 kan EU-tilsyn indføres, såfremt udviklingen i importen af en vare truer med at forvolde skade for EU-producenter, og såfremt Unionens interesser kræver det. Artikel 7 i forordning (EU) 2015/755 giver mulighed for, at der indføres tilsyn, såfremt det er nødvendigt af hensyn til Unionens interesser. Efterfølgende tilsyn, hvor det kræves, at hver enkelt medlemsstat sender importdata til Europa-Kommissionen kort tid efter, at den egentlige import har fundet sted, kan indføres i henhold til begge forordninger, henholdsvis artikel 10, stk. 1, litra a), og artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 10 i forordning (EU) 2015/478 kan EU-tilsyn indføres, såfremt udviklingen i importen af en vare truer med at forvolde skade for EU-producenter, og såfremt Unionens interesser kræver det. Artikel 7 i forordning (EU) 2015/755 giver mulighed for, at der indføres tilsyn, såfremt det er nødvendigt af hensyn til Unionens interesser. Efterfølgende tilsyn, hvor det kræves, at hver enkelt medlemsstat sender importdata til Europa-Kommissionen kort tid efter, at den egentlige import har fundet sted, kan indføres i henhold til begge forordninger, henholdsvis artikel 10, stk. 1, litra a), og artikel 7, stk. 1, litra a).

| (2) | Ifølge Kommissionens oplysninger er importen af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof steget betydeligt i den seneste tid. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge Kommissionens oplysninger er importen af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof steget betydeligt i den seneste tid.

| (3) | Importen af ethanol til brændstof fra alle oprindelseslande steg med tæt på 80 % mellem 2021 og 2022 (i mangel af Taric-koder er disse mængder baseret på fulde KN-koder og kan også omfatte andre former for bioethanol). De vigtigste eksporterende lande målt i mængde i 2022 var Brasilien, De Forenede Stater, Det Forenede Kongerige og Peru. |
| --- | --- |

(3)

Importen af ethanol til brændstof fra alle oprindelseslande steg med tæt på 80 % mellem 2021 og 2022 (i mangel af Taric-koder er disse mængder baseret på fulde KN-koder og kan også omfatte andre former for bioethanol). De vigtigste eksporterende lande målt i mængde i 2022 var Brasilien, De Forenede Stater, Det Forenede Kongerige og Peru.

| (4) | Yderligere analyser på grundlag af ekstrapolerede Taric-data for de tre mest repræsentative KN-koder (dvs. mere end 90 % af importen på Taric-niveau) har vist, at importen af bioethanol til brændstof steg med 45 % mellem 2021 og 2022. Desuden observeres der en stigning på yderligere 43,5 % i de første fem måneder af 2023 sammenlignet med de første fem måneder af 2022. |
| --- | --- |

(4)

Yderligere analyser på grundlag af ekstrapolerede Taric-data for de tre mest repræsentative KN-koder (dvs. mere end 90 % af importen på Taric-niveau) har vist, at importen af bioethanol til brændstof steg med 45 % mellem 2021 og 2022. Desuden observeres der en stigning på yderligere 43,5 % i de første fem måneder af 2023 sammenlignet med de første fem måneder af 2022.

| (5) | De tre største eksportlande til Unionen på grundlag af nævnte ekstrapolation er De Forenede Stater, Brasilien og Peru. Pakistan er det fjerdevigtigste land målt i importerede mængder og udviser den største stigning i importen på 179 % mellem 2021 og 2022. I samme periode steg importen fra De Forenede Stater med 96 % og fra Brasilien med 37 %. Importen fra Peru faldt med 13 %. |
| --- | --- |

(5)

De tre største eksportlande til Unionen på grundlag af nævnte ekstrapolation er De Forenede Stater, Brasilien og Peru. Pakistan er det fjerdevigtigste land målt i importerede mængder og udviser den største stigning i importen på 179 % mellem 2021 og 2022. I samme periode steg importen fra De Forenede Stater med 96 % og fra Brasilien med 37 %. Importen fra Peru faldt med 13 %.

| (6) | EU-markedet synes at være meget attraktivt på grund af de høje priser. Importpriserne fra Brasilien og De Forenede Stater er mere end 15 % lavere end EU-priserne (3). Desuden råder begge lande over meget stor produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(6)

EU-markedet synes at være meget attraktivt på grund af de høje priser. Importpriserne fra Brasilien og De Forenede Stater er mere end 15 % lavere end EU-priserne (3). Desuden råder begge lande over meget stor produktionskapacitet.

| (7) | Som det fremgår af tabellen herunder, er produktionen i De Forenede Stater og Brasilien meget større end forbruget på deres hjemmemarkeder, og det betyder, at de har overskydende kapacitet til eksportmarkeder. EU-forbruget er på omkring 4,6 mio. ton, og amerikanske og brasilianske producenter har en samlet overskydende kapacitet på 5,5 mio. ton til eksport, hvilket gør dem i stand til at opfylde efterspørgslen i Unionen.

  Tabel


  Produktion og forbrug i 2022










  2022 (ton) | De Forenede Stater | Brasilien | EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 46 210 800 | 22 549 600 | 3 970 000 |
| Forbrug | 41 685 000 | 21 517 400 | 4 605 200 |
| Overskydende kapacitet | 4 525 800 | 1 032 200 | - 635 200 |

(7)

Som det fremgår af tabellen herunder, er produktionen i De Forenede Stater og Brasilien meget større end forbruget på deres hjemmemarkeder, og det betyder, at de har overskydende kapacitet til eksportmarkeder. EU-forbruget er på omkring 4,6 mio. ton, og amerikanske og brasilianske producenter har en samlet overskydende kapacitet på 5,5 mio. ton til eksport, hvilket gør dem i stand til at opfylde efterspørgslen i Unionen.

Tabel

Produktion og forbrug i 2022

2022 (ton)

De Forenede Stater

Brasilien

EU

Produktion

46 210 800

22 549 600

3 970 000

Forbrug

41 685 000

21 517 400

4 605 200

Overskydende kapacitet

4 525 800

1 032 200

- 635 200

| (8) | Stigningen i importen falder sammen med et fald på 10 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel. Forholdet mellem importen og EU-produktionen steg kraftigt fra 21 % i 2021 til 39 % i 2022. |
| --- | --- |

(8)

Stigningen i importen falder sammen med et fald på 10 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel. Forholdet mellem importen og EU-produktionen steg kraftigt fra 21 % i 2021 til 39 % i 2022.

| (9) | Der mindes om, at efterfølgende tilsyn med import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof (»bioethanol«) først blev indført i november 2020 med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1628 (4). Med nævnte forordning blev der indført visse Taric-koder i en periode på et år. |
| --- | --- |

(9)

Der mindes om, at efterfølgende tilsyn med import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof (»bioethanol«) først blev indført i november 2020 med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1628 (4). Med nævnte forordning blev der indført visse Taric-koder i en periode på et år.

| (10) | Gennemførelsesforordning (EU) 2020/1628 udløb den 4. november 2021, og derfor blev koderne deaktiveret i toldsystemet. I 2021 var importen af bioethanol faldet, og derfor var der ikke grundlag for at forlænge overvågningen på det tidspunkt. |
| --- | --- |

(10)

Gennemførelsesforordning (EU) 2020/1628 udløb den 4. november 2021, og derfor blev koderne deaktiveret i toldsystemet. I 2021 var importen af bioethanol faldet, og derfor var der ikke grundlag for at forlænge overvågningen på det tidspunkt.

| (11) | Men på grundlag af den seneste udvikling i importen af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof, den store tilgængelige produktionskapacitet særlig i De Forenede Stater og Brasilien, som anført i betragtning 7, og de lavere priser på importen til Unionen, kan de skadevoldende virkninger for EU-producenterne derfor blive yderligere forværret i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(11)

Men på grundlag af den seneste udvikling i importen af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof, den store tilgængelige produktionskapacitet særlig i De Forenede Stater og Brasilien, som anført i betragtning 7, og de lavere priser på importen til Unionen, kan de skadevoldende virkninger for EU-producenterne derfor blive yderligere forværret i den nærmeste fremtid.

| (12) | Som oplyst af EU-erhvervsgrenen er de fleste økonomiske indikatorer blevet svækket siden fjerde kvartal 2021, og der er tegn på, at de stikprøveudtagne EU-producenter har lidt skade i perioden fra fjerde kvartal 2021 til tredje kvartal 2022:






  — | Produktion (fald på 10 %) |
| --- | --- | --- |

(12)

Som oplyst af EU-erhvervsgrenen er de fleste økonomiske indikatorer blevet svækket siden fjerde kvartal 2021, og der er tegn på, at de stikprøveudtagne EU-producenter har lidt skade i perioden fra fjerde kvartal 2021 til tredje kvartal 2022:

—

Produktion (fald på 10 %)

| — | Kapacitetsudnyttelse (fald på 9 %) |
| --- | --- |

—

Kapacitetsudnyttelse (fald på 9 %)

| — | Salgsmængde i Unionen (fald på 6 %) |
| --- | --- |

—

Salgsmængde i Unionen (fald på 6 %)

| — | Lagerbeholdninger (stigning på 15 %) |
| --- | --- |

—

Lagerbeholdninger (stigning på 15 %)

| — | Investering (fald på 44 %) |
| --- | --- |

—

Investering (fald på 44 %)

| — | Rentabilitet (fald på 57 %). |
| --- | --- |

—

Rentabilitet (fald på 57 %).

| (13) | Hensynet til Unionens interesser kræver således, at importen af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof underlægges efterfølgende EU-tilsyn for at tilvejebringe statistiske oplysninger forud for offentliggørelsen af officielle importstatistikker, som giver mulighed for at foretage en hurtig analyse af importudviklingen for alle tredjelande. Det er nødvendigt, at der fremsendes handelsdata hurtigt, for at kunne afhjælpe sårbarheden på EU-markedet for ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof og for at konstatere pludselige ændringer på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(13)

Hensynet til Unionens interesser kræver således, at importen af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof underlægges efterfølgende EU-tilsyn for at tilvejebringe statistiske oplysninger forud for offentliggørelsen af officielle importstatistikker, som giver mulighed for at foretage en hurtig analyse af importudviklingen for alle tredjelande. Det er nødvendigt, at der fremsendes handelsdata hurtigt, for at kunne afhjælpe sårbarheden på EU-markedet for ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof og for at konstatere pludselige ændringer på verdensmarkedet.

| (14) | Eftersom ethanol til brændstof kan tariferes under flere forskellige KN-positioner indeholdende andre produkter, bør der indføres særlige Taric-koder for at sikre en passende overvågning, der kun omfatter de relevante varer. Det efterfølgende tilsyn skal omfatte de varer, der er opført i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom ethanol til brændstof kan tariferes under flere forskellige KN-positioner indeholdende andre produkter, bør der indføres særlige Taric-koder for at sikre en passende overvågning, der kun omfatter de relevante varer. Det efterfølgende tilsyn skal omfatte de varer, der er opført i bilaget til denne forordning.

| (15) | For at kunne sikre en passende overvågning af importtendenser og undgå, at de relevante Taric-koder bliver deaktiveret igen, bør der indføres efterfølgende tilsyn i en periode på tre år — |
| --- | --- |

(15)

For at kunne sikre en passende overvågning af importtendenser og undgå, at de relevante Taric-koder bliver deaktiveret igen, bør der indføres efterfølgende tilsyn i en periode på tre år —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof, som er omhandlet i bilaget til denne forordning, skal underlægges efterfølgende EU-tilsyn i henhold til forordning (EU) 2015/478 og (EU) 2015/755.

2.   Tariferingen af de varer, der er omfattet af denne forordning, er baseret på Taric-koder. Oprindelsen af de varer, der er omfattet af denne forordning, fastsættes i overensstemmelse med artikel 60 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (5).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning finder anvendelse fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og forbliver i kraft i tre år.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 83 af 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  Data leveret af EU-erhvervsgrenen.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1628 af 3. november 2020 om indførelse af efterfølgende EU-tilsyn af import af ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof (EUT L 366 af 4.11.2020, s. 12).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

5

---

BILAG

Liste over varer, der er underlagt efterfølgende EU-tilsyn

Den pågældende vare, der er underlagt efterfølgende EU-tilsyn, er ethanol fra vedvarende energikilder til brændstof, dvs. ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (som opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde), denatureret eller ikke denatureret, med undtagelse af varer med et vandindhold på over 0,3 % (m/m) målt i henhold til standard EN 15376, men dette omfatter tillige ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (som opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) i blandinger med benzin med et ethylalkolholindhold på over 10 % (v/v) bestemt til anvendelse som brændstof. Den pågældende vare omfatter også ethylalkohol produceret af landbrugsprodukter (som opført i bilag I til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) og indeholdt i ethyl-tert-butylether (ETBE).

Varedækningen omfatter udelukkende ethanol fra vedvarende energikilder til anvendelse som brændstof. Syntetisk ethanol og ethanol fra vedvarende energikilder til andre anvendelsesformål end som brændstof, f.eks. industriel anvendelse og anvendelse til drikkevarer, er således ikke omfattet.

Den pågældende vare henhører i øjeblikket under følgende KN- og Taric-koder:

| KN-koder | Supplerende toldmæssige beskrivelser til Taric-koder |
| --- | --- |
| ex 2207 10 00 | 11 |
| ex 2207 20 00 | 11 |
| ex 2208 90 99 | 11 |
| ex 2710 12 21 | 10 |
| ex 2710 12 25 | 10 |
| ex 2710 12 31 | 10 |
| ex 2710 12 41 | 10 |
| ex 2710 12 45 | 10 |
| ex 2710 12 49 | 10 |
| ex 2710 12 50 | 10 |
| ex 2710 12 70 | 10 |
| ex 2710 12 90 | 10 |
| ex 2909 19 10 | 10 |
| ex 3814 00 10 | 10 |
| ex 3814 00 90 | 70 |
| ex 3820 00 00 | 10 |
| ex 3824 99 92 | 66 |

KN-koder

Supplerende toldmæssige beskrivelser til Taric-koder

ex 2207 10 00

11

ex 2207 20 00

11

ex 2208 90 99

11

ex 2710 12 21

10

ex 2710 12 25

10

ex 2710 12 31

10

ex 2710 12 41

10

ex 2710 12 45

10

ex 2710 12 49

10

ex 2710 12 50

10

ex 2710 12 70

10

ex 2710 12 90

10

ex 2909 19 10

10

ex 3814 00 10

10

ex 3814 00 90

70

ex 3820 00 00

10

ex 3824 99 92

66

---

AFGØRELSER

| 15.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 228/251 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 228/251

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/1778

af 12. september 2023

om visse midlertidige hasteforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Sverige

(Meddelt under nummer C(2023) 6246)

(Kun den svenske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 259, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrepopulation og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | I tilfælde et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin er der alvorlig risiko for spredning af sygdommen til andre vildtlevende svin og til virksomheder med opdrættede svin. |
| --- | --- |

(2)

I tilfælde et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin er der alvorlig risiko for spredning af sygdommen til andre vildtlevende svin og til virksomheder med opdrættede svin.

| (3) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (2) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3). Navnlig er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse bestemmelser foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (2) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (3). Navnlig er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse bestemmelser foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf.

| (4) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 (4) er der fastsat særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest. Navnlig følger det af nævnte gennemførelsesforordnings artikel 3, litra b), at der i tilfælde af et udbrud af sygdommen hos vildtlevende svin i et område i en medlemsstat skal oprettes en inficeret zone i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687. Desuden er det i nævnte gennemførelsesforordnings artikel 6 fastsat, at det pågældende område skal opføres som en restriktionszone II i samme forordnings bilag I, del II, og at den inficerede zone, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687, uden ophold skal tilpasses, så den som minimum omfatter restriktionszone II. De særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, omfatter bl.a. forbud mod flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszoner II, og produkter heraf uden for disse restriktionszoner. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 (4) er der fastsat særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest. Navnlig følger det af nævnte gennemførelsesforordnings artikel 3, litra b), at der i tilfælde af et udbrud af sygdommen hos vildtlevende svin i et område i en medlemsstat skal oprettes en inficeret zone i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687. Desuden er det i nævnte gennemførelsesforordnings artikel 6 fastsat, at det pågældende område skal opføres som en restriktionszone II i samme forordnings bilag I, del II, og at den inficerede zone, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687, uden ophold skal tilpasses, så den som minimum omfatter restriktionszone II. De særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, omfatter bl.a. forbud mod flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszoner II, og produkter heraf uden for disse restriktionszoner.

| (5) | Sverige har den 6. september 2023 underrettet Kommissionen om et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i kommunen Fagersta i Sverige. Nævnte medlemsstats kompetente myndighed har derfor oprettet en inficeret zone i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2020/687 og gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. |
| --- | --- |

(5)

Sverige har den 6. september 2023 underrettet Kommissionen om et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i kommunen Fagersta i Sverige. Nævnte medlemsstats kompetente myndighed har derfor oprettet en inficeret zone i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2020/687 og gennemførelsesforordning (EU) 2023/594.

| (6) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat at afgrænse den inficerede zone for afrikansk svinepest i Sverige. |
| --- | --- |

(6)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat at afgrænse den inficerede zone for afrikansk svinepest i Sverige.

| (7) | I afventning af opførelsen af det område i Sverige, der er berørt af de nylige udbrud hos vildtlevende svin, som en restriktionszone II i del II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 bør de deri fastsatte særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, som gælder for flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszoner II, og produkter heraf uden for disse zoner, for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest også finde anvendelse på flytning af sådanne sendinger fra den inficerede zone, som Sverige har oprettet efter dette nylige udbrud, i tilgift til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

I afventning af opførelsen af det område i Sverige, der er berørt af de nylige udbrud hos vildtlevende svin, som en restriktionszone II i del II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 bør de deri fastsatte særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, som gælder for flytning af sendinger af svin, der holdes i restriktionszoner II, og produkter heraf uden for disse zoner, for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest også finde anvendelse på flytning af sådanne sendinger fra den inficerede zone, som Sverige har oprettet efter dette nylige udbrud, i tilgift til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687.

| (8) | Den inficerede zone bør derfor opføres i bilaget til nærværende afgørelse og bør være omfattet af de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. På grund af denne nye epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest og under hensyntagen til den øgede umiddelbare risiko for yderligere spredning af sygdommen bør flytning af sendinger af opdrættede svin og produkter heraf til andre medlemsstater og til tredjelande dog ikke være tilladt fra den inficerede zone i henhold til nævnte gennemførelsesforordning. Varigheden af zoneafgrænsningen bør også fastsættes ved denne afgørelse. |
| --- | --- |

(8)

Den inficerede zone bør derfor opføres i bilaget til nærværende afgørelse og bør være omfattet af de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. På grund af denne nye epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest og under hensyntagen til den øgede umiddelbare risiko for yderligere spredning af sygdommen bør flytning af sendinger af opdrættede svin og produkter heraf til andre medlemsstater og til tredjelande dog ikke være tilladt fra den inficerede zone i henhold til nævnte gennemførelsesforordning. Varigheden af zoneafgrænsningen bør også fastsættes ved denne afgørelse.

| (9) | For at afbøde de risici, der er forbundet med det nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Sverige, bør det derfor ved denne afgørelse fastsættes, at Sverige indtil afgørelsens udløbsdato ikke må tillade flytning til andre medlemsstater og tredjelande af sendinger af svin, der holdes i den inficerede zone, eller produkter heraf. |
| --- | --- |

(9)

For at afbøde de risici, der er forbundet med det nylige udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Sverige, bør det derfor ved denne afgørelse fastsættes, at Sverige indtil afgørelsens udløbsdato ikke må tillade flytning til andre medlemsstater og tredjelande af sendinger af svin, der holdes i den inficerede zone, eller produkter heraf.

| (10) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de foranstaltninger, der fastsættes ved denne gennemførelsesafgørelse, finder anvendelse hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(10)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de foranstaltninger, der fastsættes ved denne gennemførelsesafgørelse, finder anvendelse hurtigst muligt.

| (11) | I afventning af udtalelsen fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder bør den inficerede zone i Sverige derfor straks oprettes og opføres i bilaget til denne afgørelse, ligesom varigheden af zoneafgræsningen bør fastsættes. |
| --- | --- |

(11)

I afventning af udtalelsen fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder bør den inficerede zone i Sverige derfor straks oprettes og opføres i bilaget til denne afgørelse, ligesom varigheden af zoneafgræsningen bør fastsættes.

| (12) | Denne afgørelse vil blive taget op til fornyet vurdering på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Denne afgørelse vil blive taget op til fornyet vurdering på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Sverige sikrer, at Sverige straks opretter en inficeret zone for afrikansk svinepest i overensstemmelse med artikel 63 i delegeret forordning (EU) 2020/687 og artikel 3, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, og at denne zone som minimum omfatter de områder, der er opført i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Sverige sikrer, at de særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest, der gælder for restriktionszone II, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, anvendes i de områder, der er opført som inficeret zone i bilaget til denne afgørelse, i tilgift til de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687.

Artikel 3

Sverige sikrer, at der ikke gives tilladelse til flytning af sendinger af svin, der holdes i de områder, der er opført som inficeret zone i bilaget, og produkter heraf til andre medlemsstater eller til tredjelande.

Artikel 4

Denne afgørelse anvendes indtil den 6. december 2023.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Sverige.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2023.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 af 3. december 2018 om anvendelse af visse sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler på kategorier af listeopførte sygdomme og om fastlæggelse af en liste over arter og grupper af arter, der udgør en betydelig risiko for spredning af disse listeopførte sygdomme (EUT L 308 af 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 af 16. marts 2023 om særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (EUT L 79 af 17.3.2023, s. 65).

4

---

BILAG

| Områder afgrænset som inficeret zone i Sverige, jf. artikel 1 | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- |
| Västmanland len:







  — | 30 % af kommunen Surahammar nede mod øst afgrænset af vej nr. 66 |

Områder afgrænset som inficeret zone i Sverige, jf. artikel 1

Anvendelsen ophører (dato)

Västmanland len:

—

30 % af kommunen Surahammar nede mod øst afgrænset af vej nr. 66

| — | 100 % af kommunen Fagersta |
| --- | --- |

—

100 % af kommunen Fagersta

| — | 68 % af kommunen Norberg oppe mod nord afgrænset af vej 270 og nr. 68 |
| --- | --- |

—

68 % af kommunen Norberg oppe mod nord afgrænset af vej 270 og nr. 68

| — | 6 % af kommunen Skinnskatteberg nede mod syd afgrænset af vej nr. 250 |
| --- | --- |

—

6 % af kommunen Skinnskatteberg nede mod syd afgrænset af vej nr. 250

| — | 0,4 % af kommunen Västerås nede mod sydøst afgrænset af vej nr. 685 |
| --- | --- |

—

0,4 % af kommunen Västerås nede mod sydøst afgrænset af vej nr. 685

| — | 12 % af kommunen Sala mod øst afgrænset af vej nr. 681 |
| --- | --- |

—

12 % af kommunen Sala mod øst afgrænset af vej nr. 681

Dalarna len:

| — | 1 % af kommunen Avesta mod nordøst afgrænset af vej nr. 693 |
| --- | --- |

—

1 % af kommunen Avesta mod nordøst afgrænset af vej nr. 693

| — | 6 % af kommunen Smedjebacken mod vest afgrænset af vej nr. 66 |
| --- | --- |

—

6 % af kommunen Smedjebacken mod vest afgrænset af vej nr. 66

6.12.2023

---