# Uradni list L 222/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 222 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 668. september 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 222

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 668. september 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1693 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje in upravljanje prometa železniškega sistema v Evropski uniji (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1694 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1300/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1304/2014 in Izvedbene uredbe (EU) 2019/777 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1695 z dne 10. avgusta 2023 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919 (
  1
  ) | 380 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1696 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/665/EU v zvezi s specifikacijo za evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 48 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 5020)

   (
  1
  ) | 561 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1693 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje in upravljanje prometa železniškega sistema v Evropski uniji (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1694 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1300/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1304/2014 in Izvedbene uredbe (EU) 2019/777 (
  1
  )

1

88

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1695 z dne 10. avgusta 2023 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919 (
  1
  )

1

380

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1696 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/665/EU v zvezi s specifikacijo za evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 48 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 5020)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 5020)

1

561

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1693

z dne 10. avgusta 2023

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) in zlasti člena 5(11) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (2) je določena tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema Unije. |
| --- | --- |

(1)

V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (2) je določena tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema Unije.

| (2) | V skladu s členom 3(5), točki (b) in (f), Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3) je treba tehnične specifikacije za interoperabilnost pregledovati, da se upoštevajo razvoj železniškega sistema Unije in z njim povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter da se posodobijo sklici na standarde. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(5), točki (b) in (f), Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3) je treba tehnične specifikacije za interoperabilnost pregledovati, da se upoštevajo razvoj železniškega sistema Unije in z njim povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter da se posodobijo sklici na standarde.

| (3) | Glede na vlogo, ki naj bi jo imele železnice v razogljičenem prometnem sistemu, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, in ob upoštevanju razvoja na tem področju, zlasti na področju raziskav in inovacij, je potrebna obsežna revizija sedanjih TSI, zlasti za digitalizacijo železnic in večjo privlačnost železniškega tovornega prometa. |
| --- | --- |

(3)

Glede na vlogo, ki naj bi jo imele železnice v razogljičenem prometnem sistemu, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, in ob upoštevanju razvoja na tem področju, zlasti na področju raziskav in inovacij, je potrebna obsežna revizija sedanjih TSI, zlasti za digitalizacijo železnic in večjo privlačnost železniškega tovornega prometa.

| (4) | Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (4) od Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala, da pripravi priporočila o izvajanju izbranih posebnih ciljev iz Sklepa (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (4) od Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala, da pripravi priporočila o izvajanju izbranih posebnih ciljev iz Sklepa (EU) 2017/1474.

| (5) | Agencija je 30. junija 2022 izdala priporočilo ERA 1175-1218 o TSI v zvezi s podsistemom vodenje in upravljanje prometa železniškega sistema Unije. Komisija je analizirala navedeno priporočilo in sklenila, da je primerno spremeniti Izvedbeno uredbo (EU) 2019/773, da bi dosegli večjo usklajenost dejavnosti v železniškem prometu v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je 30. junija 2022 izdala priporočilo ERA 1175-1218 o TSI v zvezi s podsistemom vodenje in upravljanje prometa železniškega sistema Unije. Komisija je analizirala navedeno priporočilo in sklenila, da je primerno spremeniti Izvedbeno uredbo (EU) 2019/773, da bi dosegli večjo usklajenost dejavnosti v železniškem prometu v Uniji.

| (6) | Namen sprememb Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 je zlasti (i) vključiti nove zahteve za večjo usklajenost operativnih predpisov evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), (ii) dodati nove zahteve, ki zajemajo informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje, ki jih mora upravljavec infrastrukture dati na razpolago prevoznikom v železniškem prometu, ter (iii) uvesti novo obliko za evropska navodila in povratne informacije, ki temeljijo na pregledu nacionalnih predpisov o varnosti in obratovanju. |
| --- | --- |

(6)

Namen sprememb Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 je zlasti (i) vključiti nove zahteve za večjo usklajenost operativnih predpisov evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), (ii) dodati nove zahteve, ki zajemajo informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje, ki jih mora upravljavec infrastrukture dati na razpolago prevoznikom v železniškem prometu, ter (iii) uvesti novo obliko za evropska navodila in povratne informacije, ki temeljijo na pregledu nacionalnih predpisov o varnosti in obratovanju.

| (7) | Glede na to, da prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), ki bo naslednik sistema GSM-R, v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2023/1695 (5) še ni v celoti določen, je v tej uredbi kot edini železniški mobilni radijski sistem (RMR) obravnavan globalni sistem za mobilne komunikacije – železnice (GSM-R). |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), ki bo naslednik sistema GSM-R, v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2023/1695 (5) še ni v celoti določen, je v tej uredbi kot edini železniški mobilni radijski sistem (RMR) obravnavan globalni sistem za mobilne komunikacije – železnice (GSM-R).

| (8) | Izmenjavo informacij med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu v zvezi s specifikacijami in postopki obratovanja vlakov, na novo opredeljenimi v tej uredbi, bi bilo treba podrobneje izvesti v ustreznih določbah TSI telematske aplikacije za tovorni promet in TSI telematske aplikacije za potniški promet. |
| --- | --- |

(8)

Izmenjavo informacij med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu v zvezi s specifikacijami in postopki obratovanja vlakov, na novo opredeljenimi v tej uredbi, bi bilo treba podrobneje izvesti v ustreznih določbah TSI telematske aplikacije za tovorni promet in TSI telematske aplikacije za potniški promet.

| (9) | V skladu s členom 14(1) Direktive (EU) 2016/797 morajo države članice priglasiti nacionalne predpise, ki so po reviziji tehničnih specifikacij za interoperabilnost postali nepotrebni. Glede na predlagane spremembe je primerno določiti jasen rok za tako priglasitev, da se prepreči pravna negotovost. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 14(1) Direktive (EU) 2016/797 morajo države članice priglasiti nacionalne predpise, ki so po reviziji tehničnih specifikacij za interoperabilnost postali nepotrebni. Glede na predlagane spremembe je primerno določiti jasen rok za tako priglasitev, da se prepreči pravna negotovost.

| (10) | V skladu s postopkom iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/763 (6) morajo upravljavci infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu zagotoviti skladnost s Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/773. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s postopkom iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/763 (6) morajo upravljavci infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu zagotoviti skladnost s Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/773.

| (11) | Izvedbeno uredbo (EU) 2019/773 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeno uredbo (EU) 2019/773 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797 – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2019/773 se spremeni:

| (1) | vstavita se naslednja člena 5a in 5b:

  „Člen 5a
  Vsaka država članica do 28. marca 2024 Komisiji in Agenciji priglasi vse nacionalne predpise, ki so postali nepotrebni zaradi začetka veljavnosti Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2023/1693 (*1), skupaj s časovnim razporedom za njihov umik, če še ni bil izveden.


  Člen 5b
  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture do 28. junija 2024 spremenijo svoj sistem varnega upravljanja, kot je opredeljen v členu 9 Direktive (EU) 2016/798, v skladu z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Take spremembe, če so omejene na tiste, ki so nujno potrebne za uporabo te uredbe, kakor je bila spremenjena, se ne štejejo za bistvene spremembe varnostnega regulativnega okvira v smislu člena 10(15) Direktive (EU) 2016/798.


  (*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1693 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 222, 8.9.2023, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(1)

vstavita se naslednja člena 5a in 5b:

„Člen 5a

Vsaka država članica do 28. marca 2024 Komisiji in Agenciji priglasi vse nacionalne predpise, ki so postali nepotrebni zaradi začetka veljavnosti Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2023/1693 (*1), skupaj s časovnim razporedom za njihov umik, če še ni bil izveden.

Člen 5b

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture do 28. junija 2024 spremenijo svoj sistem varnega upravljanja, kot je opredeljen v členu 9 Direktive (EU) 2016/798, v skladu z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Take spremembe, če so omejene na tiste, ki so nujno potrebne za uporabo te uredbe, kakor je bila spremenjena, se ne štejejo za bistvene spremembe varnostnega regulativnega okvira v smislu člena 10(15) Direktive (EU) 2016/798.

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1693 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 222, 8.9.2023, str. 1).“;"

*1

| (2) | Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/773 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/773 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).

2

(3)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1695 z dne 10. avgusta 2023 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919 (glej stran 380 tega Uradnega lista).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49).

6

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/773 se spremeni:

| (1) | točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:
  „1.3   
  Vsebina


  V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI določa bistvene zahteve za podsistem ‚vodenje in upravljanje prometa‘ ter temeljna operativna načela in skupne operativne predpise za železniški sistem Unije. Poleg tega določa zahteve za vmesnike med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu.“; |
| --- | --- |

(1)

točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:

„1.3   
  Vsebina

V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI določa bistvene zahteve za podsistem ‚vodenje in upravljanje prometa‘ ter temeljna operativna načela in skupne operativne predpise za železniški sistem Unije. Poleg tega določa zahteve za vmesnike med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu.“;

| (2) | poglavje 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   OPIS PODROČJA UPORABE
  Ta TSI se uporablja za železniški sistem Unije, ki vključuje vozila in fiksne naprave, ki so skladni s TSI, ter vozila in fiksne naprave, ki niso skladni s TSI.
  Ta TSI se nanaša na procese in postopke, pa tudi na fizične elemente vozil in fiksne naprave, pomembne za njihovo operativno funkcijo v okviru te TSI, ter zahteve, ki veljajo za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge.
  Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture zagotovita, da vse zahteve te TSI postanejo pomemben del sistema upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture, kot se zahteva z Direktivo (EU) 2016/798.“; |
| --- | --- |

(2)

poglavje 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   OPIS PODROČJA UPORABE

Ta TSI se uporablja za železniški sistem Unije, ki vključuje vozila in fiksne naprave, ki so skladni s TSI, ter vozila in fiksne naprave, ki niso skladni s TSI.

Ta TSI se nanaša na procese in postopke, pa tudi na fizične elemente vozil in fiksne naprave, pomembne za njihovo operativno funkcijo v okviru te TSI, ter zahteve, ki veljajo za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge.

Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture zagotovita, da vse zahteve te TSI postanejo pomemben del sistema upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture, kot se zahteva z Direktivo (EU) 2016/798.“;

| (3) | točka 3.2 se spremeni:






  (a) | prvi in drugi odstavek se črtata; |
| --- | --- | --- |

(3)

točka 3.2 se spremeni:

(a)

prvi in drugi odstavek se črtata;

| (b) | vrstica 4.2.1.2 preglednice se nadomesti z naslednjim:


























  „4.2.1.2 | Dokumentacija za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge | | | | | | X | | | | | | x | | | | | X | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vrstica 4.2.1.2 preglednice se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2

Dokumentacija za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge

X

x

X

X

X“

| (c) | vrstica 4.2.1.2.1 preglednice se nadomesti z naslednjim:


























  „4.2.1.2.1 | Priročnik | | | | | | X | | | | | | X | | | | | X | | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vrstica 4.2.1.2.1 preglednice se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.1

Priročnik

X

X

X

X“

| (d) | vrstice 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 in 4.2.1.2.2.3 preglednice se črtajo; |
| --- | --- |

(d)

vrstice 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 in 4.2.1.2.2.3 preglednice se črtajo;

| (e) | vrstica 4.2.1.2.3 preglednice se nadomesti z naslednjim:


























  „4.2.1.2.3 | Informacije o prometu vlakov za strojevodje | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

vrstica 4.2.1.2.3 preglednice se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.3

Informacije o prometu vlakov za strojevodje

X

X

X“

| (f) | vrstica 4.2.1.2.4 preglednice se nadomesti z naslednjim:


























  „4.2.1.2.4 | Obveščanje strojevodje v realnem času med obratovanjem vlaka | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

vrstica 4.2.1.2.4 preglednice se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.4

Obveščanje strojevodje v realnem času med obratovanjem vlaka

X

X

X“

| (g) | vrstici 4.2.1.3 in 4.2.1.4 preglednice se črtata; |
| --- | --- |

(g)

vrstici 4.2.1.3 in 4.2.1.4 preglednice se črtata;

| (h) | vrstica 4.2.3.1 preglednice se nadomesti z naslednjim:


























  „4.2.3.1 | Načrtovanje vlaka in vozni red | | X | | | | | | | | | | | | | | | | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(h)

vrstica 4.2.3.1 preglednice se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.1

Načrtovanje vlaka in vozni red

X

X

X“

| (i) | vrstici 4.2.3.5.1 in 4.2.3.5.2 preglednice se nadomestita z naslednjim:


























  „4.2.3.5.1 | Evidentiranje podatkov o spremljanju na progi | | | | | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.5.2 | Evidentiranje podatkov o spremljanju na vlaku | | | | | | X | | | | | | | | | | | | X“ | | |

(i)

vrstici 4.2.3.5.1 in 4.2.3.5.2 preglednice se nadomestita z naslednjim:

„4.2.3.5.1

Evidentiranje podatkov o spremljanju na progi

X

X

4.2.3.5.2

Evidentiranje podatkov o spremljanju na vlaku

X

X“

| (4) | točka 4.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.1   
  Uvod


  V skladu z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1) je upravljavec infrastrukture v celoti odgovoren za predložitev vseh ustreznih parametrov in značilnosti infrastrukture, ki jih bo prevoznik v železniškem prometu uporabljal za preverjanje združljivosti svojih vlakov, ki bodo vozili po omrežju upravljavca infrastrukture, pri čemer se upoštevajo geografske posebnosti posameznih prog ter funkcionalne ali tehnične specifikacije, določene v tem oddelku.
  Temeljna operativna načela in skupni operativni predpisi, ki se uporabljajo za železniško omrežje Unije, so opredeljeni v Dodatku B.

  (*1)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“;" |
| --- | --- |

(4)

točka 4.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.1   
  Uvod

V skladu z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1) je upravljavec infrastrukture v celoti odgovoren za predložitev vseh ustreznih parametrov in značilnosti infrastrukture, ki jih bo prevoznik v železniškem prometu uporabljal za preverjanje združljivosti svojih vlakov, ki bodo vozili po omrežju upravljavca infrastrukture, pri čemer se upoštevajo geografske posebnosti posameznih prog ter funkcionalne ali tehnične specifikacije, določene v tem oddelku.

Temeljna operativna načela in skupni operativni predpisi, ki se uporabljajo za železniško omrežje Unije, so opredeljeni v Dodatku B.

(*1)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“;"

| (5) | točka 4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2   
  Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema


  Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema ‚vodenje in upravljanje prometa‘ opredeljujejo specifikacije za zagotavljanje varnega obratovanja, zanesljivosti in razpoložljivosti sistema ter operativne učinkovitosti železniškega sistema Unije, pri čemer je poudarek zlasti na specifikacijah v zvezi z:






  — | osebjem, ki opravlja za varnost pomembne naloge, |
| --- | --- | --- |

(5)

točka 4.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2   
  Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema

Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema ‚vodenje in upravljanje prometa‘ opredeljujejo specifikacije za zagotavljanje varnega obratovanja, zanesljivosti in razpoložljivosti sistema ter operativne učinkovitosti železniškega sistema Unije, pri čemer je poudarek zlasti na specifikacijah v zvezi z:

—

osebjem, ki opravlja za varnost pomembne naloge,

| — | vlaki, |
| --- | --- |

—

vlaki,

| — | obratovanjem vlakov, |
| --- | --- |

—

obratovanjem vlakov,

| — | usklajenim obratovanjem na podlagi ERTMS.“; |
| --- | --- |

—

usklajenim obratovanjem na podlagi ERTMS.“;

| (6) | točka 4.2.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.1   Splošne zahteve

  Vsi prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v svojih sistemih upravljanja varnosti, pripravljenih v skladu s prilogama I in II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762 (*2), opredelijo svoje za varnost pomembne naloge in funkcije ter osebje, odgovorno za njihovo izvajanje. Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v svojih sistemih upravljanja varnosti opredelijo in opišejo postopke in zahteve za usposabljanje, ocenjevanje in spremljanje usposobljenosti svojega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, razen zahtev iz naslednjih določb:






  (i) | zahteve glede usposabljanja, sposobnosti in spričeval za strojevodje (obravnavane v Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*3)); |
| --- | --- | --- |

(6)

točka 4.2.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.1   Splošne zahteve

Vsi prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v svojih sistemih upravljanja varnosti, pripravljenih v skladu s prilogama I in II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762 (*2), opredelijo svoje za varnost pomembne naloge in funkcije ter osebje, odgovorno za njihovo izvajanje. Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v svojih sistemih upravljanja varnosti opredelijo in opišejo postopke in zahteve za usposabljanje, ocenjevanje in spremljanje usposobljenosti svojega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, razen zahtev iz naslednjih določb:

(i)

zahteve glede usposabljanja, sposobnosti in spričeval za strojevodje (obravnavane v Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*3));

| (ii) | elementi v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami, ki se uporabljajo za osebje, ‚ki spremlja vlake‘, razen strojevodje, za katere se uporablja Dodatek F k tej prilogi; |
| --- | --- |

(ii)

elementi v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami, ki se uporabljajo za osebje, ‚ki spremlja vlake‘, razen strojevodje, za katere se uporablja Dodatek F k tej prilogi;

| (iii) | elementi v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami, ki se uporabljajo za osebje, ‚ki pripravlja vlake‘, razen strojevodje, za katere se uporablja Dodatek G k tej prilogi. |
| --- | --- |

(iii)

elementi v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami, ki se uporabljajo za osebje, ‚ki pripravlja vlake‘, razen strojevodje, za katere se uporablja Dodatek G k tej prilogi.

Vsaka kvalifikacija, pridobljena na podlagi postopkov in pravil, opredeljenih v sistemih upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu ali upravljavcev infrastrukture, se zapiše v zadevni sistem upravljanja varnosti.

Dokumenti, ki dokazujejo usposabljanje, izkušnje in strokovno usposobljenost, se na zahtevo predložijo zadevnemu osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge.

Taka kvalifikacija članu osebja, ki izvaja za varnost pomembne naloge, omogoča, da opravlja podobne naloge za drugega prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, pri čemer se opredelijo dodatne potrebe po usposabljanju o geografskih in tehničnih specifikacijah ter o sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture v skladu s točko 4.6.3.2 in pod pogojem zadovoljivega zaključka navedenega usposabljanja.

(*2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema upravljanja varnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 in Uredbe Komisije (EU) št. 1169/2010 (UL L 129, 25.5.2018, str. 26)."

(*3)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).“;"

| (7) | točka 4.2.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2   Izmenjava informacij med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, vključno z informacijami za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge

  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture načrtujejo, pripravljajo in upravljajo vlake ter dajejo navodila osebju v skladu z informacijami iz Priročnika in Navodila o poti.
  Njihovo osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, se usposablja, strojevodjem pa izda spričevalo na podlagi informacij iz Priročnika in Navodila o poti v skladu z njihovim sistemom upravljanja varnosti.
  Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu sodelujejo pri izmenjavi informacij in sledijo postopku za pripravo in redno posodabljanje Priročnika in Navodila o poti, kot je ustrezno. Take informacije se uporabljajo za obratovanje v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah.
  Upravljavec infrastrukture v posvetovanju s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo v njegovem omrežju, določi ustrezne postopke za komunikacijo v realnem času in v izrednih razmerah, da se zagotovi, da se informacije, pomembne za obratovanje, prevozniku v železniškem prometu in/ali strojevodji posredujejo takoj, ko so na voljo.
  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture zagotovijo, da se vse informacije o infrastrukturi in predpisi, ki so pomembni za načrtovanje, pripravo in obratovanje vlakov, delijo in sporočijo osebju, ki izvaja za varnost pomembne naloge v skladu z nalogami vsakega člana osebja v vseh operativnih jezikih prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture.
  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture lahko združijo Priročnik in Navodilo o poti v podporo posameznemu osebju in/ali posameznim operacijam.
  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture vsakemu članu svojega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, vključno s strojevodji, zagotovijo različice Priročnika in Navodila o poti, prilagojene informacijam, ki so potrebne za njihovo delovanje. To vključuje informacije o vmesnikih, če osebje opravlja za varnost pomembne naloge z neposrednim vmesnikom med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture, zlasti za zagotavljanje komunikacije v zvezi z varnostjo med osebjem, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov, in vlakovnih osebjem.
  Prihodnji razvoj:






  1. | 12 mesecev po tem, ko Agencija posodobi aplikacijo RINF v skladu s členom 6(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/777, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2023/1694 in upravljavci infrastrukture prek registra RINF dajo na voljo svoje podatke, prevozniki v železniškem prometu pri svojih navodilih o poti upoštevajo informacije iz registra RINF. |
| --- | --- | --- |

(7)

točka 4.2.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2   Izmenjava informacij med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, vključno z informacijami za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture načrtujejo, pripravljajo in upravljajo vlake ter dajejo navodila osebju v skladu z informacijami iz Priročnika in Navodila o poti.

Njihovo osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, se usposablja, strojevodjem pa izda spričevalo na podlagi informacij iz Priročnika in Navodila o poti v skladu z njihovim sistemom upravljanja varnosti.

Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu sodelujejo pri izmenjavi informacij in sledijo postopku za pripravo in redno posodabljanje Priročnika in Navodila o poti, kot je ustrezno. Take informacije se uporabljajo za obratovanje v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah.

Upravljavec infrastrukture v posvetovanju s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo v njegovem omrežju, določi ustrezne postopke za komunikacijo v realnem času in v izrednih razmerah, da se zagotovi, da se informacije, pomembne za obratovanje, prevozniku v železniškem prometu in/ali strojevodji posredujejo takoj, ko so na voljo.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture zagotovijo, da se vse informacije o infrastrukturi in predpisi, ki so pomembni za načrtovanje, pripravo in obratovanje vlakov, delijo in sporočijo osebju, ki izvaja za varnost pomembne naloge v skladu z nalogami vsakega člana osebja v vseh operativnih jezikih prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture lahko združijo Priročnik in Navodilo o poti v podporo posameznemu osebju in/ali posameznim operacijam.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture vsakemu članu svojega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, vključno s strojevodji, zagotovijo različice Priročnika in Navodila o poti, prilagojene informacijam, ki so potrebne za njihovo delovanje. To vključuje informacije o vmesnikih, če osebje opravlja za varnost pomembne naloge z neposrednim vmesnikom med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture, zlasti za zagotavljanje komunikacije v zvezi z varnostjo med osebjem, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov, in vlakovnih osebjem.

Prihodnji razvoj:

1.

12 mesecev po tem, ko Agencija posodobi aplikacijo RINF v skladu s členom 6(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/777, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2023/1694 in upravljavci infrastrukture prek registra RINF dajo na voljo svoje podatke, prevozniki v železniškem prometu pri svojih navodilih o poti upoštevajo informacije iz registra RINF.

| 2. | Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu 12 mesecev po datumu iz točke 1 digitalizirajo Priročnik in Navodilo o poti. |
| --- | --- |

2.

Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu 12 mesecev po datumu iz točke 1 digitalizirajo Priročnik in Navodilo o poti.

| 3. | Agencija najpozneje do 15. decembra 2025 predloži priporočilo o tem, kako harmonizirati digitalizacijo izmenjave informacij v realnem času na podlagi Dodatka C med člani upravljavcev infrastrukture in osebjem prevoznikov v železniškem prometu.“; |
| --- | --- |

3.

Agencija najpozneje do 15. decembra 2025 predloži priporočilo o tem, kako harmonizirati digitalizacijo izmenjave informacij v realnem času na podlagi Dodatka C med člani upravljavcev infrastrukture in osebjem prevoznikov v železniškem prometu.“;

| (8) | točka 4.2.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2.1   
  Priročnik


  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture so odgovorni za pripravo svojega Priročnika kot sestavnega dela svojega sistema upravljanja varnosti, da osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, informira o operativnih predpisih, ki se uporabljajo za njihovo vlogo.
  Priročnik je opis operativnih pravil in postopkov za omrežje ali njegov del ter za vozila, ki obratujejo v tem omrežju ali njegovih delih v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah. Enoten mora biti po vseh progah, po katerih obratuje prevoznik v železniškem prometu in ki jih upravlja upravljavec infrastrukture.
  Priročnik zajema:






  (a) | za prevoznike v železniškem prometu:






  (i) | skupne varnostne in operativne predpise in postopke EU v skladu z dodatki A, B, C in D; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

točka 4.2.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.1   
  Priročnik

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture so odgovorni za pripravo svojega Priročnika kot sestavnega dela svojega sistema upravljanja varnosti, da osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, informira o operativnih predpisih, ki se uporabljajo za njihovo vlogo.

Priročnik je opis operativnih pravil in postopkov za omrežje ali njegov del ter za vozila, ki obratujejo v tem omrežju ali njegovih delih v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah. Enoten mora biti po vseh progah, po katerih obratuje prevoznik v železniškem prometu in ki jih upravlja upravljavec infrastrukture.

Priročnik zajema:

(a)

za prevoznike v železniškem prometu:

(i)

skupne varnostne in operativne predpise in postopke EU v skladu z dodatki A, B, C in D;

| (ii) | dopolnjujoče nacionalne predpise, ki zajemajo področja, opredeljena v Dodatku I, vključno z navodili upravljavcev infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu o delovanju njihove infrastrukture in predpisi za upravljanje vmesnikov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki jih je treba sporočiti prevozniku v železniškem prometu v skladu s postopki za vmesnik iz sistema upravljanja varnosti upravljavca infrastrukture; |
| --- | --- |

(ii)

dopolnjujoče nacionalne predpise, ki zajemajo področja, opredeljena v Dodatku I, vključno z navodili upravljavcev infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu o delovanju njihove infrastrukture in predpisi za upravljanje vmesnikov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki jih je treba sporočiti prevozniku v železniškem prometu v skladu s postopki za vmesnik iz sistema upravljanja varnosti upravljavca infrastrukture;

| (iii) | navodila prevoznika v železniškem prometu osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge, vključno s strojevodjo, določene v njegovem sistemu upravljanja varnosti; |
| --- | --- |

(iii)

navodila prevoznika v železniškem prometu osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge, vključno s strojevodjo, določene v njegovem sistemu upravljanja varnosti;

| (iv) | informacije v zvezi z vozili in vlaki, ki jih upravlja prevoznik v železniškem prometu, in |
| --- | --- |

(iv)

informacije v zvezi z vozili in vlaki, ki jih upravlja prevoznik v železniškem prometu, in

| (v) | vse proge, po katerih deluje prevoznik v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(v)

vse proge, po katerih deluje prevoznik v železniškem prometu.

| (b) | Za upravljavca infrastrukture:






  (i) | skupne varnostne in operativne predpise in postopke EU v skladu z dodatki A, B, C in D; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za upravljavca infrastrukture:

(i)

skupne varnostne in operativne predpise in postopke EU v skladu z dodatki A, B, C in D;

| (ii) | dopolnjujoče nacionalne predpise, ki zajemajo področja, opredeljena v Dodatku I, vključno s predpisi za upravljanje vmesnikov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(ii)

dopolnjujoče nacionalne predpise, ki zajemajo področja, opredeljena v Dodatku I, vključno s predpisi za upravljanje vmesnikov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu;

| (iii) | navodila upravljavca infrastrukture osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge, določene v njegovem sistemu upravljanja varnosti; |
| --- | --- |

(iii)

navodila upravljavca infrastrukture osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge, določene v njegovem sistemu upravljanja varnosti;

| (iv) | informacije, pomembne za vozila, ki jih upravlja upravljavec infrastrukture, kadar je to ustrezno in kadar upravljavec infrastrukture ne deluje kot prevoznik v železniškem prometu, in |
| --- | --- |

(iv)

informacije, pomembne za vozila, ki jih upravlja upravljavec infrastrukture, kadar je to ustrezno in kadar upravljavec infrastrukture ne deluje kot prevoznik v železniškem prometu, in

| (v) | vse proge, ki jih upravlja upravljavec infrastrukture. |
| --- | --- |

(v)

vse proge, ki jih upravlja upravljavec infrastrukture.

Vsebuje postopke, ki zajemajo najmanj naslednje vidike:

| — | varnost in zaščito osebja, |
| --- | --- |

—

varnost in zaščito osebja,

| — | signalizacijo in vodenje-upravljanje (sistemi razreda A in B), |
| --- | --- |

—

signalizacijo in vodenje-upravljanje (sistemi razreda A in B),

| — | obratovanje vlaka v normalnih in poslabšanih razmerah ter v zvezi z značilnostmi proge in značilnostmi vozila, |
| --- | --- |

—

obratovanje vlaka v normalnih in poslabšanih razmerah ter v zvezi z značilnostmi proge in značilnostmi vozila,

| — | incidente in nesreče, vključno s sistemom javljanja, načrtom za obvladovanje incidentov ali nesreč ter podrobnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru nesreče ali incidenta, |
| --- | --- |

—

incidente in nesreče, vključno s sistemom javljanja, načrtom za obvladovanje incidentov ali nesreč ter podrobnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru nesreče ali incidenta,

| — | poslabšane in izredne razmere, |
| --- | --- |

—

poslabšane in izredne razmere,

| — | za prevoznike v železniškem prometu vleko in tirna vozila, vključno z vsemi informacijami, pomembnimi za obratovanje tirnih vozil v normalnih in poslabšanih razmerah (kot so vlaki, ki potrebujejo pomoč); taka dokumentacija je osredotočena tudi na poseben vmesnik z osebjem upravljavca infrastrukture za tovrstne primere. |
| --- | --- |

—

za prevoznike v železniškem prometu vleko in tirna vozila, vključno z vsemi informacijami, pomembnimi za obratovanje tirnih vozil v normalnih in poslabšanih razmerah (kot so vlaki, ki potrebujejo pomoč); taka dokumentacija je osredotočena tudi na poseben vmesnik z osebjem upravljavca infrastrukture za tovrstne primere.

Priročnik ima dva dodatka:

| — | Dodatek 1: Priročnik za komunikacijske postopke v skladu z Dodatkom C1. |
| --- | --- |

—

Dodatek 1: Priročnik za komunikacijske postopke v skladu z Dodatkom C1.

| — | Dodatek 2: Zbirka evropskih in nacionalnih navodil v skladu z Dodatkom C2. |
| --- | --- |

—

Dodatek 2: Zbirka evropskih in nacionalnih navodil v skladu z Dodatkom C2.

Vnaprej pripravljena sporočila in obrazci so vsaj v ‚delovnih‘ jezikih upravljavcev infrastrukture.

Če prevoznik v železniškem prometu Priročnika ne pripravi v istem jeziku, v katerem so bile ustrezne informacije prvotno predložene, mora poskrbeti za vse potrebne prevode in/ali zagotoviti obrazložitvene opombe v drugem jeziku.“;

| (9) | točka 4.2.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2.2   
  Navodilo o poti


  Upravljavec infrastrukture pripravi informacije o infrastrukturi, ki zajemajo njegovo omrežje, za lastno uporabo in uporabo prevoznikov v železniškem prometu, ki obratujejo na tem omrežju. Upravljavec infrastrukture vsakemu prevozniku v železniškem prometu zagotovi informacije za Navodilo o poti prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljeno v Dodatku D2, vključno s stalnimi ali začasnimi omejitvami in spremembami.
  Upravljavec infrastrukture zagotovi, da so informacije o infrastrukturi popolne in točne; informacije se upravljajo v skladu s točko 4.4.3 Priloge II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762.
  Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za popolno in pravilno pripravo Navodila o poti, in sicer z uporabo informacij, ki jih zagotovijo upravljavci infrastrukture v skladu s Prilogo I, točko 4.4.3, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/762. Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so v Navodilu o poti ustrezno opisani obratovalni pogoji v zvezi z značilnostmi proge in značilnostmi vozila.
  Upravljavec infrastrukture obvesti prevoznika v železniškem prometu o vseh spremembah informacij o infrastrukturi, kadar koli so te informacije na voljo in vplivajo na obratovanje vlakov, vključno s stalnimi ali začasnimi omejitvami in spremembami.
  Upravljavec infrastrukture v posvetovanju s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo v njegovem omrežju, določi ustrezne postopke za primer, ko upravljavec infrastrukture prevozniku v železniškem prometu sprememb Navodila o poti ne posreduje v dogovorjenem časovnem okviru, kot je določeno v sistemu upravljanja varnosti upravljavca infrastrukture in privzeto v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu; v tem primeru upravljavec infrastrukture neposredno obvesti tudi strojevodjo.
  Navodilo o poti prevoznika v železniškem prometu: | Prevoznik v železniškem prometu je na podlagi prejetih informacij odgovoren za popolno in pravilno pripravo Navodila o poti, ki zajema infrastrukturo, na kateri upravlja vlake. |
| --- | --- | --- |

(9)

točka 4.2.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.2   
  Navodilo o poti

Upravljavec infrastrukture pripravi informacije o infrastrukturi, ki zajemajo njegovo omrežje, za lastno uporabo in uporabo prevoznikov v železniškem prometu, ki obratujejo na tem omrežju. Upravljavec infrastrukture vsakemu prevozniku v železniškem prometu zagotovi informacije za Navodilo o poti prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljeno v Dodatku D2, vključno s stalnimi ali začasnimi omejitvami in spremembami.

Upravljavec infrastrukture zagotovi, da so informacije o infrastrukturi popolne in točne; informacije se upravljajo v skladu s točko 4.4.3 Priloge II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762.

Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za popolno in pravilno pripravo Navodila o poti, in sicer z uporabo informacij, ki jih zagotovijo upravljavci infrastrukture v skladu s Prilogo I, točko 4.4.3, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/762. Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so v Navodilu o poti ustrezno opisani obratovalni pogoji v zvezi z značilnostmi proge in značilnostmi vozila.

Upravljavec infrastrukture obvesti prevoznika v železniškem prometu o vseh spremembah informacij o infrastrukturi, kadar koli so te informacije na voljo in vplivajo na obratovanje vlakov, vključno s stalnimi ali začasnimi omejitvami in spremembami.

Upravljavec infrastrukture v posvetovanju s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo v njegovem omrežju, določi ustrezne postopke za primer, ko upravljavec infrastrukture prevozniku v železniškem prometu sprememb Navodila o poti ne posreduje v dogovorjenem časovnem okviru, kot je določeno v sistemu upravljanja varnosti upravljavca infrastrukture in privzeto v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu; v tem primeru upravljavec infrastrukture neposredno obvesti tudi strojevodjo.

Navodilo o poti prevoznika v železniškem prometu:

Prevoznik v železniškem prometu je na podlagi prejetih informacij odgovoren za popolno in pravilno pripravo Navodila o poti, ki zajema infrastrukturo, na kateri upravlja vlake.

| | Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so informacije o poti, zbrane v Navodilu o poti, sestavljene iz opisa prog in z njimi povezane opreme ob progi, ki se nanaša na nalogo vožnje vlaka, in sicer za proge, po katerih bo strojevodja vozil. |
| --- | --- |

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da so informacije o poti, zbrane v Navodilu o poti, sestavljene iz opisa prog in z njimi povezane opreme ob progi, ki se nanaša na nalogo vožnje vlaka, in sicer za proge, po katerih bo strojevodja vozil.

| | Oblika Navodila o poti se pripravi enako za vse infrastrukture, po katerih poteka promet vlakov posameznega prevoznika v železniškem prometu. |
| --- | --- |

Oblika Navodila o poti se pripravi enako za vse infrastrukture, po katerih poteka promet vlakov posameznega prevoznika v železniškem prometu.

| | Ko upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu obvesti o spremembah na infrastrukturi, slednji posodobi Navodilo o poti in sporoči spremembo v skladu s postopki, določenimi v njegovem sistemu upravljanja varnosti, vključno z navodili strojevodjem, na katere sprememba vpliva. |
| --- | --- |

Ko upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu obvesti o spremembah na infrastrukturi, slednji posodobi Navodilo o poti in sporoči spremembo v skladu s postopki, določenimi v njegovem sistemu upravljanja varnosti, vključno z navodili strojevodjem, na katere sprememba vpliva.

Navodilo o poti upravljavca infrastrukture:

| | Upravljavec infrastrukture v Navodilu o poti pripravi informacije o infrastrukturi, ki jih posreduje svojemu osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge, in jih zbere v skladu s svojim sistemom upravljanja varnosti. |
| --- | --- |

Upravljavec infrastrukture v Navodilu o poti pripravi informacije o infrastrukturi, ki jih posreduje svojemu osebju, ki opravlja za varnost pomembne naloge, in jih zbere v skladu s svojim sistemom upravljanja varnosti.

| | Upravljavec infrastrukture posodobi Navodilo o poti, kadar koli so take informacije na voljo in vplivajo na naloge njegovega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, vključno s stalnimi ali začasnimi omejitvami in spremembami.“; |
| --- | --- |

Upravljavec infrastrukture posodobi Navodilo o poti, kadar koli so take informacije na voljo in vplivajo na naloge njegovega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, vključno s stalnimi ali začasnimi omejitvami in spremembami.“;

| (10) | točke 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 in 4.2.1.2.2.3 se črtajo; |
| --- | --- |

(10)

točke 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 in 4.2.1.2.2.3 se črtajo;

| (11) | točka 4.2.1.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2.3   
  Informacije o prometu vlakov za strojevodje


  Ko prevoznik v železniškem prometu strojevodjem predloži njihov delovni načrt, jim zagotovi informacije, potrebne za normalno opravljanje voženj z vlakom, ki vključujejo vsaj naslednje informacije:






  — | identifikacijsko številko vlaka, |
| --- | --- | --- |

(11)

točka 4.2.1.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.3   
  Informacije o prometu vlakov za strojevodje

Ko prevoznik v železniškem prometu strojevodjem predloži njihov delovni načrt, jim zagotovi informacije, potrebne za normalno opravljanje voženj z vlakom, ki vključujejo vsaj naslednje informacije:

—

identifikacijsko številko vlaka,

| — | (po potrebi) dneve, ko vlak vozi, |
| --- | --- |

—

(po potrebi) dneve, ko vlak vozi,

| — | mesta zaustavitve vlaka in z njimi povezana opravila, |
| --- | --- |

—

mesta zaustavitve vlaka in z njimi povezana opravila,

| — | druge časovne točke, |
| --- | --- |

—

druge časovne točke,

| — | čas prihoda/odhoda/prehoda na vsaki od navedenih točk. |
| --- | --- |

—

čas prihoda/odhoda/prehoda na vsaki od navedenih točk.

Take informacije o prometu vlakov je treba, kadar koli je to potrebno, pred odhodom posodobiti, temeljiti pa morajo na Priročniku in Navodilu o poti ter ju dopolnjevati. Strojevodjem se do 15. decembra 2026 informacije zagotovijo v elektronski obliki.“;

| (12) | točka 4.2.1.2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2.4   
  Obveščanje strojevodje v realnem času med obratovanjem vlaka


  Upravljavec infrastrukture strojevodje v realnem času obvesti in jim da navodila o spremembah obratovanja v zvezi s progo ali zadevno opremo ob progi, ki so bile sprejete v zadnjem trenutku, v skladu s komunikacijsko metodologijo, ki jo v skladu z Dodatkom C določita upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu.
  Informacije v realnem času so omejene na razmere in spremembe, ki niso bile obdelane v skladu s točkama 4.2.1.2.2 in 4.2.1.2.3 in v skladu s postopki iz sistema upravljanja varnosti upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu ter neposredno vplivajo na strojevodjevo pot.
  Za izredne razmere se vzpostavijo ustrezni alternativni načini komunikacije med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, da se zagotovi dostopnost pomembnih informacij.
  Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu morajo imeti vzpostavljen postopek za potrjevanje ustreznosti vozil in primernega znanja o poteh strojevodij za preusmeritev poti v realnem času.“; |
| --- | --- |

(12)

točka 4.2.1.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.4   
  Obveščanje strojevodje v realnem času med obratovanjem vlaka

Upravljavec infrastrukture strojevodje v realnem času obvesti in jim da navodila o spremembah obratovanja v zvezi s progo ali zadevno opremo ob progi, ki so bile sprejete v zadnjem trenutku, v skladu s komunikacijsko metodologijo, ki jo v skladu z Dodatkom C določita upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu.

Informacije v realnem času so omejene na razmere in spremembe, ki niso bile obdelane v skladu s točkama 4.2.1.2.2 in 4.2.1.2.3 in v skladu s postopki iz sistema upravljanja varnosti upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu ter neposredno vplivajo na strojevodjevo pot.

Za izredne razmere se vzpostavijo ustrezni alternativni načini komunikacije med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, da se zagotovi dostopnost pomembnih informacij.

Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu morajo imeti vzpostavljen postopek za potrjevanje ustreznosti vozil in primernega znanja o poteh strojevodij za preusmeritev poti v realnem času.“;

| (13) | točki 4.2.1.3 in 4.2.1.4 se nadomestita s „Se ne uporablja“; |
| --- | --- |

(13)

točki 4.2.1.3 in 4.2.1.4 se nadomestita s „Se ne uporablja“;

| (14) | v točki 4.2.2.1.2 se peti odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Za dostop do prog, določenih v registru RINF, na katerih se uporablja permisivna vožnja, je svetilnost žarometov vozila do spodaj navedenih datumov za uskladitev sklepnega signala iz oddelka 4.2.2.1.3.2 skladna z ravnjo, določeno za dolge čelne luči v točki 5 oddelka 4.2.7.1.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 1302/2014 (*4) (TSI lokomotive in potniška tirna vozila).

  (*4)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).“;" |
| --- | --- |

(14)

v točki 4.2.2.1.2 se peti odstavek nadomesti z naslednjim:

„Za dostop do prog, določenih v registru RINF, na katerih se uporablja permisivna vožnja, je svetilnost žarometov vozila do spodaj navedenih datumov za uskladitev sklepnega signala iz oddelka 4.2.2.1.3.2 skladna z ravnjo, določeno za dolge čelne luči v točki 5 oddelka 4.2.7.1.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 1302/2014 (*4) (TSI lokomotive in potniška tirna vozila).

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).“;"

| (15) | v točki 4.2.2.1.3.2 se črta naslednje besedilo:

  „Poročila:
  zadevne države članice Komisiji najpozneje do 31. decembra 2020 predložijo poročila o uporabi odsevnih plošč, v katerih opredelijo vse resne ovire za načrtovano odpravo nacionalnih predpisov.“; |
| --- | --- |

(15)

v točki 4.2.2.1.3.2 se črta naslednje besedilo:

„Poročila:

zadevne države članice Komisiji najpozneje do 31. decembra 2020 predložijo poročila o uporabi odsevnih plošč, v katerih opredelijo vse resne ovire za načrtovano odpravo nacionalnih predpisov.“;

| (16) | točka 4.2.2.5.1 se spremeni:






  (a) | točka (B) se nadomesti z naslednjim:






  „(B) | Upravljavec infrastrukture preko registra RINF zagotovi informacije za združljivost s potjo, kot so opredeljene v Dodatku D1.
  V Dodatku D1 so določeni vsi parametri, ki se uporabljajo v postopku prevoznika v železniškem prometu pred prvo uporabo vozila ali konfiguracije vlaka, da se zagotovi združljivost vseh vozil, ki sestavljajo vlak, s potmi, po katerih naj bi vlak vozil, vključno s preusmeritvenimi potmi in potmi do delavnic. Upoštevati je treba spremembe poti in spremembe značilnosti infrastrukture. Če je parameter iz Dodatka D1 usklajen na ravni omrežij na področju uporabe, se lahko skladnost z navedenim parametrom domneva za vsako vozilo, za katero se izda dovoljenje za navedeno področje uporabe. Nacionalni predpisi ali dodatne nacionalne zahteve za dostop do omrežja v zvezi z združljivostjo s potjo se načeloma štejejo za nezdružljive z Dodatkom D1. Upravljavec infrastrukture za namene združljivosti s potjo ne zahteva dodatnih tehničnih pregledov, ki niso navedeni na seznamu iz Dodatka D1.
  Najpozneje do 15. decembra 2026, dokler register RINF ne omogoči gostovanja naslednjih novih parametrov:






  (a) | Posebno preverjanje za kombinirani prevoz







  (i) | 1.1.1.1.3.4 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zamenljivimi tovorišči |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (ii) | 1.1.1.1.3.9 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz z valjčnimi enotami |
| (iii) | 1.1.1.1.3.8 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zabojniki |
| (iv) | 1.1.1.1.3.5 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz s polpriklopniki |
| (v) | (oznaka proge CT) |

(16)

točka 4.2.2.5.1 se spremeni:

(a)

točka (B) se nadomesti z naslednjim:

„(B)

Upravljavec infrastrukture preko registra RINF zagotovi informacije za združljivost s potjo, kot so opredeljene v Dodatku D1.

V Dodatku D1 so določeni vsi parametri, ki se uporabljajo v postopku prevoznika v železniškem prometu pred prvo uporabo vozila ali konfiguracije vlaka, da se zagotovi združljivost vseh vozil, ki sestavljajo vlak, s potmi, po katerih naj bi vlak vozil, vključno s preusmeritvenimi potmi in potmi do delavnic. Upoštevati je treba spremembe poti in spremembe značilnosti infrastrukture. Če je parameter iz Dodatka D1 usklajen na ravni omrežij na področju uporabe, se lahko skladnost z navedenim parametrom domneva za vsako vozilo, za katero se izda dovoljenje za navedeno področje uporabe. Nacionalni predpisi ali dodatne nacionalne zahteve za dostop do omrežja v zvezi z združljivostjo s potjo se načeloma štejejo za nezdružljive z Dodatkom D1. Upravljavec infrastrukture za namene združljivosti s potjo ne zahteva dodatnih tehničnih pregledov, ki niso navedeni na seznamu iz Dodatka D1.

Najpozneje do 15. decembra 2026, dokler register RINF ne omogoči gostovanja naslednjih novih parametrov:

(a)

Posebno preverjanje za kombinirani prevoz

(i)

1.1.1.1.3.4

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zamenljivimi tovorišči

(ii)

1.1.1.1.3.9

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z valjčnimi enotami

(iii)

1.1.1.1.3.8

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zabojniki

(iv)

1.1.1.1.3.5

Standardna številka profila za kombinirani prevoz s polpriklopniki

(v)

(oznaka proge CT)

| (b) | Sistemi za zaznavanje vlaka: vplivna enota







  (i) | 1.1.1.3.4 | Sistemi za zaznavanje vlaka, opredeljeni na podlagi frekvenčnih pasov |
| --- | --- | --- | --- |
| (ii) | 1.1.1.3.4.2 | Frekvenčni pasovi za zaznavanje |
| (iii) | 1.1.1.3.4.2.1 | Največji interferenčni tok |
| (iv) | 1.1.1.3.4.2.2 | Najmanjša vhodna impedanca |
| (v) | 1.1.1.3.4.2.3 | Največje magnetno polje |

(b)

Sistemi za zaznavanje vlaka: vplivna enota

(i)

1.1.1.3.4

Sistemi za zaznavanje vlaka, opredeljeni na podlagi frekvenčnih pasov

(ii)

1.1.1.3.4.2

Frekvenčni pasovi za zaznavanje

(iii)

1.1.1.3.4.2.1

Največji interferenčni tok

(iv)

1.1.1.3.4.2.2

Najmanjša vhodna impedanca

(v)

1.1.1.3.4.2.3

Največje magnetno polje

| (c) | 1.1.1.3.2.11 Informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, ki so potrebne za dostop do proge, in stopnja varnostne integritete |
| --- | --- |

(c)

1.1.1.3.2.11 Informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, ki so potrebne za dostop do proge, in stopnja varnostne integritete

Upravljavec infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu, prosilcem, ki so vložili prošnjo za vlakovno pot in jim je bila ta odobrena, ter po potrebi prosilcem iz člena 2(22) Direktive (EU) 2016/797 te informacije čim prej in brezplačno zagotovi v elektronski obliki prek drugih sredstev.

Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu preko registra RINF obvesti o spremembah značilnosti poti, ko so take informacije na voljo in vplivajo na obratovanje vlakov.“;

| (b) | doda se naslednja točka (D):






  „(D) | Posebne zahteve za združljivost vlakov za kombinirani prevoz s potjo:






  — | vlak za kombinirani prevoz, ki ne presega nakladalnega profila vseh tirov na progi in za katerega oznaka CT ne presega kodifikacije vseh tirov na progi, se šteje za običajen prevoz, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka (D):

„(D)

Posebne zahteve za združljivost vlakov za kombinirani prevoz s potjo:

—

vlak za kombinirani prevoz, ki ne presega nakladalnega profila vseh tirov na progi in za katerega oznaka CT ne presega kodifikacije vseh tirov na progi, se šteje za običajen prevoz,

| — | vlak za kombinirani prevoz, ki presega nakladalni profil in za katerega oznaka CT ne presega kodifikacije proge, se šteje za prevoz s posebnimi zahtevami iz Dodatka I. Take zahteve se splošno uporabljajo za vse vlake te kategorije, za skladnost z njimi pa ni potreben noben dodaten postopek izdaje dovoljenj med prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture, |
| --- | --- |

—

vlak za kombinirani prevoz, ki presega nakladalni profil in za katerega oznaka CT ne presega kodifikacije proge, se šteje za prevoz s posebnimi zahtevami iz Dodatka I. Take zahteve se splošno uporabljajo za vse vlake te kategorije, za skladnost z njimi pa ni potreben noben dodaten postopek izdaje dovoljenj med prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture,

| — | če oznaka CT presega kodifikacijo proge ali če proga ni kodificirana, upravljavec infrastrukture izda posebno dovoljenje (izredni prevoz) na podlagi ocene operativne in tehnične izvedljivosti. |
| --- | --- |

—

če oznaka CT presega kodifikacijo proge ali če proga ni kodificirana, upravljavec infrastrukture izda posebno dovoljenje (izredni prevoz) na podlagi ocene operativne in tehnične izvedljivosti.

Operativni postopki, ki se uporabljajo za kombinirani prevoz, so skladni s specifikacijami iz točke 3 tehničnega dokumenta ERA o kodifikaciji kombiniranega prevoza (ERA/TD/2023–01/CCT v1.1 21/03/2023 (1)).

| (1) | ERA/TD/CCT, javno dostopno na spletni strani ERA.“; |
| --- | --- |

(1)

| (17) | točka 4.2.2.5.2 se spremeni:






  (a) | točka (d) se črta; |
| --- | --- | --- |

(17)

točka 4.2.2.5.2 se spremeni:

(a)

točka (d) se črta;

| (b) | vstavi se naslednji drugi odstavek:

  „Prevoznik v železniškem prometu mora poskrbeti, da so vsa vozila, ki sestavljajo vlak, vključno z njihovim tovorom, tehnično ustrezna za potovanje in da ostanejo taka do konca potovanja.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji drugi odstavek:

„Prevoznik v železniškem prometu mora poskrbeti, da so vsa vozila, ki sestavljajo vlak, vključno z njihovim tovorom, tehnično ustrezna za potovanje in da ostanejo taka do konca potovanja.“;

| (18) | točka 4.2.2.6 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.6   Zaviranje vlaka

  Prevoznik v železniškem prometu določi in izvaja zahteve glede zaviranja v skladu s točkama 4.2.2.6.1 in 4.2.2.6.2 ter jih upravlja v okviru svojega sistema upravljanja varnosti.“; |
| --- | --- |

(18)

točka 4.2.2.6 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.6   Zaviranje vlaka

Prevoznik v železniškem prometu določi in izvaja zahteve glede zaviranja v skladu s točkama 4.2.2.6.1 in 4.2.2.6.2 ter jih upravlja v okviru svojega sistema upravljanja varnosti.“;

| (19) | točka 4.2.2.6.2 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Upravljavec infrastrukture prevozniku v železniškem prometu preko registra RINF sporoči vse pomembne značilnosti vsake zadevne poti:






  (i) | signalne razdalje (opozorilo, ustavljanje) s pripadajočimi varnostnimi pribitki, ki se zagotavljajo prek ustreznih lokacij ‚signala za ustavljanje‘ in ‚signala za opozarjanje‘, zahtevanih v Dodatku D2 prek parametra 1.1.1.3.14.3; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(19)

točka 4.2.2.6.2 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Upravljavec infrastrukture prevozniku v železniškem prometu preko registra RINF sporoči vse pomembne značilnosti vsake zadevne poti:

(i)

signalne razdalje (opozorilo, ustavljanje) s pripadajočimi varnostnimi pribitki, ki se zagotavljajo prek ustreznih lokacij ‚signala za ustavljanje‘ in ‚signala za opozarjanje‘, zahtevanih v Dodatku D2 prek parametra 1.1.1.3.14.3;

| (ii) | naklone proge; |
| --- | --- |

(ii)

naklone proge;

| (iii) | najvišje dovoljene hitrosti; |
| --- | --- |

(iii)

najvišje dovoljene hitrosti;

| (iv) | pogoje uporabe zavornih sistemov, ki lahko vplivajo na infrastrukturo, kot so magnetni in regenerativni zavorni sistemi ter zavore na vrtinčne tokove. |
| --- | --- |

(iv)

pogoje uporabe zavornih sistemov, ki lahko vplivajo na infrastrukturo, kot so magnetni in regenerativni zavorni sistemi ter zavore na vrtinčne tokove.

Upravljavec infrastrukture zagotovi, da so informacije, ki se zagotovijo prevoznikom v železniškem prometu, popolne in pravilne, prevoznika v železniškem prometu pa preko registra RINF obvesti o spremembah značilnosti proge, ko so take informacije na voljo in zadevajo obratovanje vlakov.“;

| (b) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Prevoznik v železniškem prometu v fazi načrtovanja določi zavorni režim, zavorno zmogljivost in ustrezno najvišjo dovoljeno hitrost vlaka, pri čemer upošteva:






  (i) | značilnosti zadevne proge, kot so določene v točki 1, in informacije, ki jih je upravljavec infrastrukture sporočil v skladu s točko 2, če so na voljo, ter |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

Prevoznik v železniškem prometu v fazi načrtovanja določi zavorni režim, zavorno zmogljivost in ustrezno najvišjo dovoljeno hitrost vlaka, pri čemer upošteva:

(i)

značilnosti zadevne proge, kot so določene v točki 1, in informacije, ki jih je upravljavec infrastrukture sporočil v skladu s točko 2, če so na voljo, ter

| (ii) | omejitve glede tirnih vozil, določene na podlagi zanesljivosti in razpoložljivosti zavornega sistema. |
| --- | --- |

(ii)

omejitve glede tirnih vozil, določene na podlagi zanesljivosti in razpoložljivosti zavornega sistema.

Poleg tega prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da vsak vlak med obratovanjem dosega vsaj zahtevano zavorno zmogljivost. Prevoznik v železniškem prometu mora zlasti določiti pravila, ki se uporabijo, če vlak med obratovanjem ne dosega zahtevane zavorne zmogljivosti. V tem primeru prevoznik v železniškem prometu o tem nemudoma obvesti upravljavca infrastrukture. Upravljavec infrastrukture lahko sprejme ustrezne ukrepe za zmanjšanje učinka na celotni promet na svojem omrežju.“;

| (20) | točka 4.2.2.8 se spremeni:
  „4.2.2.8   Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj

  Brez poseganja v obratovanje ERTMS, opredeljeno v Dodatku A, je strojevodja sposoben opaziti signale in progovne oznake. Signali in progovne oznake ter vse druge vrste oznak ob progi, ki so povezane z varnostjo, so strojevodji vidni, kadar koli se uporabljajo.
  Zato so signali, progovne oznake, znaki in signalne oznake oblikovani in nameščeni tako usklajeno, da jih lahko strojevodja vidi. Pri tem se upošteva naslednje (za sklice na TSI CCS glej točko 4.3.2 te uredbe):






  (i) | navedeni signali, znaki in oznake so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka strojevodji omogočajo, da prebere informacijo, |
| --- | --- | --- |

(20)

točka 4.2.2.8 se spremeni:

„4.2.2.8   Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj

Brez poseganja v obratovanje ERTMS, opredeljeno v Dodatku A, je strojevodja sposoben opaziti signale in progovne oznake. Signali in progovne oznake ter vse druge vrste oznak ob progi, ki so povezane z varnostjo, so strojevodji vidni, kadar koli se uporabljajo.

Zato so signali, progovne oznake, znaki in signalne oznake oblikovani in nameščeni tako usklajeno, da jih lahko strojevodja vidi. Pri tem se upošteva naslednje (za sklice na TSI CCS glej točko 4.3.2 te uredbe):

(i)

navedeni signali, znaki in oznake so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka strojevodji omogočajo, da prebere informacijo,

| (ii) | ustreznost in jakost osvetlitve, kadar mora biti informacija osvetljena, |
| --- | --- |

(ii)

ustreznost in jakost osvetlitve, kadar mora biti informacija osvetljena,

| (iii) | kadar se uporablja odsevnost, so odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znaki pa izdelani tako, da lahko strojevodja s pomočjo žarometov na vlaku informacijo zlahka prebere. |
| --- | --- |

(iii)

kadar se uporablja odsevnost, so odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znaki pa izdelani tako, da lahko strojevodja s pomočjo žarometov na vlaku informacijo zlahka prebere.

Vozniške kabine so zasnovane tako usklajeno, da strojevodja zlahka vidi prikazano informacijo (za sklice na TSI lokomotive in potniška tirna vozila glej točko 4.3.3.1 te uredbe).“;

| (21) | točka 4.2.2.9 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.9   Budnost strojevodje

  Dejavnost strojevodje na vlaku se spremlja, tako da se vlak samodejno ustavi, ko se zazna odsotnost dejavnosti strojevodje. Zahteve v zvezi s sredstvi za nadzor dejavnosti strojevodje na vozilu so določene v oddelku 4.2.9.3.1 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.“; |
| --- | --- |

(21)

točka 4.2.2.9 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.9   Budnost strojevodje

Dejavnost strojevodje na vlaku se spremlja, tako da se vlak samodejno ustavi, ko se zazna odsotnost dejavnosti strojevodje. Zahteve v zvezi s sredstvi za nadzor dejavnosti strojevodje na vozilu so določene v oddelku 4.2.9.3.1 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.“;

| (22) | točka 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3   Specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka, vključno z obratovanjem na podlagi ERTMS

  Za obratovanje vlakov v železniškem sistemu Unije se poleg tega poglavja uporabljajo temeljna operativna načela in skupni operativni predpisi iz Dodatka B.
  Operativna načela in predpisi za ERTMS, določeni v Dodatku A k tej TSI, se uporabljajo, kjer je uveden ERTMS.“; |
| --- | --- |

(22)

točka 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3   Specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka, vključno z obratovanjem na podlagi ERTMS

Za obratovanje vlakov v železniškem sistemu Unije se poleg tega poglavja uporabljajo temeljna operativna načela in skupni operativni predpisi iz Dodatka B.

Operativna načela in predpisi za ERTMS, določeni v Dodatku A k tej TSI, se uporabljajo, kjer je uveden ERTMS.“;

| (23) | točka 4.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.1   Načrtovanje vlaka in vozni red

  Upravljavec infrastrukture v skladu z Direktivo 2012/34/EU sporoči, kateri podatki so potrebni za rezervacijo vlakovne poti.
  Vsak vlak mora upoštevati vozni red, o katerem se dogovorita upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu v okviru postopka dodeljevanja poti; upravljavec infrastrukture pri načrtovanju voznega reda zagotavlja točnost vožnje vlakov in večjo učinkovitost storitev.“; |
| --- | --- |

(23)

točka 4.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.1   Načrtovanje vlaka in vozni red

Upravljavec infrastrukture v skladu z Direktivo 2012/34/EU sporoči, kateri podatki so potrebni za rezervacijo vlakovne poti.

Vsak vlak mora upoštevati vozni red, o katerem se dogovorita upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu v okviru postopka dodeljevanja poti; upravljavec infrastrukture pri načrtovanju voznega reda zagotavlja točnost vožnje vlakov in večjo učinkovitost storitev.“;

| (24) | točka 4.2.3.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.3.1   
  Pregledi in preskusi pred odhodom


  Prevoznik v železniškem prometu opredeli preglede in preskuse, da zagotovi, da vsak odhod vlaka poteka varno.“; |
| --- | --- |

(24)

točka 4.2.3.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.3.1   
  Pregledi in preskusi pred odhodom

Prevoznik v železniškem prometu opredeli preglede in preskuse, da zagotovi, da vsak odhod vlaka poteka varno.“;

| (25) | besedna zveza „nadzornih podatkov“ v naslovu točk 4.2.3.5.1 in 4.2.3.5.2 nadomesti z besedno zvezo „podatkov o spremljanju“; |
| --- | --- |

(25)

besedna zveza „nadzornih podatkov“ v naslovu točk 4.2.3.5.1 in 4.2.3.5.2 nadomesti z besedno zvezo „podatkov o spremljanju“;

| (26) | v točki 4.2.3.4.3 se druga alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | obvestilo strojevodji o prisotnosti in lokaciji nevarnega blaga na vlaku“; |
| --- | --- | --- |

(26)

v točki 4.2.3.4.3 se druga alinea nadomesti z naslednjim:

„—

obvestilo strojevodji o prisotnosti in lokaciji nevarnega blaga na vlaku“;

| (27) | v točki 4.3.1 se vrstica preglednice „Spremembe informacij iz Navodila o poti – Delovanje v poslabšanih razmerah“ nadomesti z naslednjim:








  „Navodilo o poti | 4.2.1.2.2 | Operativni predpisi | 4.4“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Delovanje v poslabšanih razmerah | 4.2.3.6 |

(27)

v točki 4.3.1 se vrstica preglednice „Spremembe informacij iz Navodila o poti – Delovanje v poslabšanih razmerah“ nadomesti z naslednjim:

„Navodilo o poti

4.2.1.2.2

Operativni predpisi

4.4“

Delovanje v poslabšanih razmerah

4.2.3.6

| (28) | preglednica v točki 4.3.2 se spremeni:






  (i) | vrstica „Priročnik za strojevodjo – Operativni predpisi“ se nadomesti z naslednjim:








  „Priročnik | 4.2.1.2.1 | Operativni predpisi (za normalne in poslabšane pogoje)
  Seznam usklajenih besedilnih navedb in sporočil, prikazanih na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS | 4.4
  Dodatek E“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Operativni predpisi | 4.4 |
| Informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje | Dodatek D3 |

(28)

preglednica v točki 4.3.2 se spremeni:

(i)

vrstica „Priročnik za strojevodjo – Operativni predpisi“ se nadomesti z naslednjim:

„Priročnik

4.2.1.2.1

Operativni predpisi (za normalne in poslabšane pogoje)

Seznam usklajenih besedilnih navedb in sporočil, prikazanih na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS

4.4

Dodatek E“

Operativni predpisi

4.4

Informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje

Dodatek D3

| (ii) | vrstica „Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj“ se nadomesti z naslednjim:








  „Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj | 4.2.2.8 | Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.15
  4.2.18“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

vrstica „Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj“ se nadomesti z naslednjim:

„Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj

4.2.2.8

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.15

4.2.18“

| (iii) | vrstica „Priročnik za strojevodjo“ se nadomesti z naslednjim:








  „Priročnik | 4.2.1.2.1 | Uporaba opreme za posipanje s peskom
  Mazanje sledilnega venca z vlaka
  Uporaba kompozitnih zavornjakov | 4.2.10“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

vrstica „Priročnik za strojevodjo“ se nadomesti z naslednjim:

„Priročnik

4.2.1.2.1

Uporaba opreme za posipanje s peskom

Mazanje sledilnega venca z vlaka

Uporaba kompozitnih zavornjakov

4.2.10“

| (29) | v točki 4.3.3.1:






  (a) | se vrstica „Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku“ nadomesti z naslednjim:








  „Evidentiranje podatkov o spremljanju na vlaku | 4.2.3.5
  Dodatek I | Naprava za evidentiranje | 4.2.9.6“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(29)

v točki 4.3.3.1:

(a)

se vrstica „Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku“ nadomesti z naslednjim:

„Evidentiranje podatkov o spremljanju na vlaku

4.2.3.5

Dodatek I

Naprava za evidentiranje

4.2.9.6“

| (b) | vrstica „Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija, Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s ‚spremljanjem vlakov‘“ se nadomesti z naslednjim:








  „Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija
  Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s ‚spremljanjem vlakov‘ | 4.2.2.5
  Dodatek F | Dokumentacija o obratovanju | 4.2.12.4“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vrstica „Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija, Osnovne zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s ‚spremljanjem vlakov‘“ se nadomesti z naslednjim:

„Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija

Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s ‚spremljanjem vlakov‘

4.2.2.5

Dodatek F

Dokumentacija o obratovanju

4.2.12.4“

| (30) | preglednica v točki 4.3.4 se spremeni:









  „Sklic na to uredbo | Sklic na TSI energija |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija | 4.2.2.5 | Največji vlakovni tok | 4.2.4.1 |
| Navodilo o poti | 4.2.1.2.2 |
| Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija | 4.2.2.5 | Odseki ločevanja | faz | 4.2.15 |
| Navodilo o poti | 4.2.1.2.2 | sistemov | 4.2.16 |
| Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja | Dodatek D1 | Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil | 7.3.5“ |

(30)

preglednica v točki 4.3.4 se spremeni:

„Sklic na to uredbo

Sklic na TSI energija

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija

4.2.2.5

Največji vlakovni tok

4.2.4.1

Navodilo o poti

4.2.1.2.2

Združljivost s potjo in vlakovna kompozicija

4.2.2.5

Odseki ločevanja

faz

4.2.15

Navodilo o poti

4.2.1.2.2

sistemov

4.2.16

Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja

Dodatek D1

Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil

7.3.5“

| (31) | v točki 4.3.6 se vrstica „Načrtovanje vlaka“ nadomesti z naslednjim:








  „Načrtovanje vlaka in vozni red | 4.2.3.1 | Tišje poti | Dodatek D“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(31)

v točki 4.3.6 se vrstica „Načrtovanje vlaka“ nadomesti z naslednjim:

„Načrtovanje vlaka in vozni red

4.2.3.1

Tišje poti

Dodatek D“

| (32) | v točki 4.4.3 se črtata tretji in četrti odstavek; |
| --- | --- |

(32)

v točki 4.4.3 se črtata tretji in četrti odstavek;

| (33) | v točki 4.6.1 se zadnji odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v okviru svojih postopkov sistemov upravljanja varnosti opredelijo svoj sistem upravljanja usposobljenosti na podlagi tveganja v skladu s prilogama I in II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762.
  Dodatka F in G opredeljujeta poklicne kvalifikacije, pomembne za sistem upravljanja usposobljenosti.“; |
| --- | --- |

(33)

v točki 4.6.1 se zadnji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v okviru svojih postopkov sistemov upravljanja varnosti opredelijo svoj sistem upravljanja usposobljenosti na podlagi tveganja v skladu s prilogama I in II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762.

Dodatka F in G opredeljujeta poklicne kvalifikacije, pomembne za sistem upravljanja usposobljenosti.“;

| (34) | v točki 4.6.2.2(a) se tretja alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | izpolnjuje obrazce, povezane z uporabo zbirke evropskih in nacionalnih navodil.“; |
| --- | --- | --- |

(34)

v točki 4.6.2.2(a) se tretja alinea nadomesti z naslednjim:

„—

izpolnjuje obrazce, povezane z uporabo zbirke evropskih in nacionalnih navodil.“;

| (35) | v točkah 4.6.3.1 in 4.6.3.2 se črta naslednje besedilo:

  „ali uredb Komisije (EU) št. 1158/2010 (15) in (EU) št. 1169/2010 (16)







  (15) | Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11). |
| --- | --- | --- |

(35)

v točkah 4.6.3.1 in 4.6.3.2 se črta naslednje besedilo:

„ali uredb Komisije (EU) št. 1158/2010 (15) in (EU) št. 1169/2010 (16)

(15)

| (16) | Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13).“; |
| --- | --- |

(16)

| (36) | točka 4.7.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.7.1   Uvod

  Osebje iz točke 4.2.1.1, ki izvaja za varnost pomembne naloge, kot so določene v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, je ustrezno telesno pripravljeno, da lahko izpolnjuje vse operativne in varnostne standarde.
  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture določijo in dokumentirajo postopek, ki ga v okviru svojega sistema upravljanja varnosti izvajajo za izpolnjevanje medicinskih, psiholoških in zdravstvenih zahtev za svoje osebje v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/762 o skupnih varnostnih metodah za sistem upravljanja varnosti.
  Zdravstvene preglede iz točke 4.7.2 in 4.7.3 o telesni pripravljenosti osebja izvaja zdravnik ali psiholog, usposobljen za opravljanje takih pregledov. Rezultate vsi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu sprejmejo kot dokaz telesne pripravljenosti osebja ali potencialnih članov osebja
  Taki pregledi članu osebja, ki izvaja za varnost pomembne naloge, omogočajo, da opravlja podobne naloge za drugega prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, pri čemer se upoštevajo dodatne medicinske, psihološke in zdravstvene zahteve, opredeljene v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, ter ustrezna telesna pripravljenost osebja ali potencialnih članov osebja.
  Zahteve glede telesne pripravljenosti iz točk 4.7.2 in 4.7.3 se uporabljajo za:






  — | osebje, ‚ki spremlja vlake‘, razen strojevodje, |
| --- | --- | --- |

(36)

točka 4.7.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.7.1   Uvod

Osebje iz točke 4.2.1.1, ki izvaja za varnost pomembne naloge, kot so določene v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, je ustrezno telesno pripravljeno, da lahko izpolnjuje vse operativne in varnostne standarde.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture določijo in dokumentirajo postopek, ki ga v okviru svojega sistema upravljanja varnosti izvajajo za izpolnjevanje medicinskih, psiholoških in zdravstvenih zahtev za svoje osebje v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/762 o skupnih varnostnih metodah za sistem upravljanja varnosti.

Zdravstvene preglede iz točke 4.7.2 in 4.7.3 o telesni pripravljenosti osebja izvaja zdravnik ali psiholog, usposobljen za opravljanje takih pregledov. Rezultate vsi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu sprejmejo kot dokaz telesne pripravljenosti osebja ali potencialnih članov osebja

Taki pregledi članu osebja, ki izvaja za varnost pomembne naloge, omogočajo, da opravlja podobne naloge za drugega prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, pri čemer se upoštevajo dodatne medicinske, psihološke in zdravstvene zahteve, opredeljene v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, ter ustrezna telesna pripravljenost osebja ali potencialnih članov osebja.

Zahteve glede telesne pripravljenosti iz točk 4.7.2 in 4.7.3 se uporabljajo za:

—

osebje, ‚ki spremlja vlake‘, razen strojevodje,

| — | osebje, ki opravlja nalogo priprave vlakov, |
| --- | --- |

—

osebje, ki opravlja nalogo priprave vlakov,

| — | osebje, ki opravlja nalogo odprave in odobritve vožnje vlakov. |
| --- | --- |

—

osebje, ki opravlja nalogo odprave in odobritve vožnje vlakov.

4.7.1.1   Omejitve alkohola, drog in psihotropnih zdravil

Osebje ne sme opravljati za varnost pomembnih nalog, če je njegova zbranost zmanjšana zaradi substanc, kot so alkohol, droge ali psihotropna zdravila. Zato imata prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture vzpostavljene postopke za nadzor tveganja, da pride osebje na delo pod vplivom teh substanc ali jih uživa na delovnem mestu.

Glede opredeljenih omejitev uporabe zgoraj omenjenih substanc veljajo evropski ali nacionalni predpisi države članice, v kateri poteka železniški promet.“;

| (37) | naslov točke 4.7.2.1.1 se spremeni:
  „4.7.2.1.1   Vsebina zdravstvenega pregleda“; |
| --- | --- |

(37)

naslov točke 4.7.2.1.1 se spremeni:

„4.7.2.1.1   Vsebina zdravstvenega pregleda“;

| (38) | drugi odstavek točke 4.7.2.1.2 se spremeni:
  črta se beseda „vsaj“; |
| --- | --- |

(38)

drugi odstavek točke 4.7.2.1.2 se spremeni:

črta se beseda „vsaj“;

| (39) | naslov točke 4.7.2.2.2 se spremeni:
  „4.7.2.2.2   Vsebina rednega zdravstvenega pregleda“ |
| --- | --- |

(39)

naslov točke 4.7.2.2.2 se spremeni:

„4.7.2.2.2   Vsebina rednega zdravstvenega pregleda“

| (40) | prvi odstavek točke 4.7.2.2.2 se spremeni:
  črta se beseda „vsaj“; |
| --- | --- |

(40)

prvi odstavek točke 4.7.2.2.2 se spremeni:

črta se beseda „vsaj“;

| (41) | točka 4.8.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.8.1   Infrastruktura

  Zahteve glede podatkov v zvezi z železniško infrastrukturo, ki zadevajo podsistem vodenje in upravljanje prometa ter se dajo preko registra RINF na voljo prevoznikom v železniškem prometu, so določene v Dodatku D.
  Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu preko registra RINF obvesti o podatkih v zvezi z železniško infrastrukturo, ko so take informacije na voljo in vplivajo na obratovanje vlakov. Upravljavec infrastrukture je odgovoren za točnost podatkov.
  Do 15. decembra 2026, če je Agencija izvedla potrebne prilagoditve aplikacije RINF, upravljavec infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu, prosilcem, ki so vložili prošnjo za vlakovno pot in jim je bila ta odobrena, ter po potrebi prosilcem iz člena 2(22) Direktive (EU) 2016/797 te informacije čim prej in brezplačno zagotavlja v elektronski obliki prek drugih sredstev.“; |
| --- | --- |

(41)

točka 4.8.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.8.1   Infrastruktura

Zahteve glede podatkov v zvezi z železniško infrastrukturo, ki zadevajo podsistem vodenje in upravljanje prometa ter se dajo preko registra RINF na voljo prevoznikom v železniškem prometu, so določene v Dodatku D.

Upravljavec infrastrukture prevoznika v železniškem prometu preko registra RINF obvesti o podatkih v zvezi z železniško infrastrukturo, ko so take informacije na voljo in vplivajo na obratovanje vlakov. Upravljavec infrastrukture je odgovoren za točnost podatkov.

Do 15. decembra 2026, če je Agencija izvedla potrebne prilagoditve aplikacije RINF, upravljavec infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu, prosilcem, ki so vložili prošnjo za vlakovno pot in jim je bila ta odobrena, ter po potrebi prosilcem iz člena 2(22) Direktive (EU) 2016/797 te informacije čim prej in brezplačno zagotavlja v elektronski obliki prek drugih sredstev.“;

| (42) | v točki 6.2.1 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

  „V skladu s členoma 9 in 10 Direktive (EU) 2016/798 prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pri vložitvi vloge za vsako novo ali spremenjeno varnostno dovoljenje ali spričevalo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/763 (*5) dokažejo, da v okviru svojega sistema upravljanja varnosti izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.
  Skupne varnostne metode za zahteve sistema upravljanja varnosti, kot so določene v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762, zahtevajo, da nacionalni varnostni organi vzpostavijo inšpekcijski sistem za nadzor in spremljanje izpolnjevanja zahtev sistema upravljanja varnosti v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/761 (*6), vključno z vsemi TSI. Nobena zahteva iz te uredbe ne zahteva ločenega ocenjevanja s strani priglašenega organa.

  (*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49)."


  (*6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).“;" |
| --- | --- |

(42)

v točki 6.2.1 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

„V skladu s členoma 9 in 10 Direktive (EU) 2016/798 prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pri vložitvi vloge za vsako novo ali spremenjeno varnostno dovoljenje ali spričevalo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/763 (*5) dokažejo, da v okviru svojega sistema upravljanja varnosti izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

Skupne varnostne metode za zahteve sistema upravljanja varnosti, kot so določene v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762, zahtevajo, da nacionalni varnostni organi vzpostavijo inšpekcijski sistem za nadzor in spremljanje izpolnjevanja zahtev sistema upravljanja varnosti v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/761 (*6), vključno z vsemi TSI. Nobena zahteva iz te uredbe ne zahteva ločenega ocenjevanja s strani priglašenega organa.

(*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49)."

(*6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).“;"

| (43) | točka 7.1 se nadomesti z naslednjim:
  „7.1   
  Splošni predpisi za izvajanje


  V skladu s členom 9 Direktive (EU) 2016/798 in členom 5b te uredbe prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture zagotovijo skladnost s to uredbo v okviru svojih sistemov upravljanja varnosti, vzpostavljenih na podlagi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/762.
  7.1.1   Posebni prehodni predpisi za dodatka A in C

  Upravljavci infrastrukture lahko ob usklajevanju s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo v njihovih omrežjih, in v skladu s točko 5.1.1 Priloge II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762 odložijo izvajanje dodatkov A in C do 16. decembra 2025. To velja pod pogojem, da Agencija in zadevni nacionalni varnostni organ najpozneje do 16. junija 2024 prejmeta:






  (a) | zavezo o izvajanju, ki jo izda vodstvo upravljavca infrastrukture, |
| --- | --- | --- |

(43)

točka 7.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.1   
  Splošni predpisi za izvajanje

V skladu s členom 9 Direktive (EU) 2016/798 in členom 5b te uredbe prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture zagotovijo skladnost s to uredbo v okviru svojih sistemov upravljanja varnosti, vzpostavljenih na podlagi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/762.

7.1.1   Posebni prehodni predpisi za dodatka A in C

Upravljavci infrastrukture lahko ob usklajevanju s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo v njihovih omrežjih, in v skladu s točko 5.1.1 Priloge II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762 odložijo izvajanje dodatkov A in C do 16. decembra 2025. To velja pod pogojem, da Agencija in zadevni nacionalni varnostni organ najpozneje do 16. junija 2024 prejmeta:

(a)

zavezo o izvajanju, ki jo izda vodstvo upravljavca infrastrukture,

| (b) | izvedbeni načrt upravljavca infrastrukture, vključno z načrtom usposabljanja, v katerem so določene zamude pri uporabi potrebnih spremenjenih operativnih postopkov in po potrebi zamude pri uvedbi zadevnih ustreznih orodij IT. |
| --- | --- |

(b)

izvedbeni načrt upravljavca infrastrukture, vključno z načrtom usposabljanja, v katerem so določene zamude pri uporabi potrebnih spremenjenih operativnih postopkov in po potrebi zamude pri uvedbi zadevnih ustreznih orodij IT.

Prevozniki v železniškem prometu strojevodjem in zadevnemu osebju najpozneje do 16. decembra 2025 ali do katerega koli zgodnejšega datuma, ki ga določi upravljavec infrastrukture, zagotovijo usposabljanje za upravljanje vlakov v skladu z dodatkoma A in C.“;

| (44) | točka 7.2.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „7.2.2.1   Stalni posebni primer (P) za Estonijo, Latvijo, Litvo, Poljsko, Madžarsko in Slovaško

  Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.2 lahko tovorni vlaki, ki obratujejo izključno v omrežju s tirno širino 1 520 mm v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Madžarskem in Slovaškem, uporabljajo naslednji sklepni signal vlaka.





  Odsevni disk ima premer 185 mm, premer rdečega kroga pa je 140 mm. Če to upravičujejo operativne prakse, se lahko odsevni disk nadomesti z eno odsevno ploščo v skladu z Dodatkom E k TSI tovorni vagoni.
  Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.1 lahko potniški vlaki, ki obratujejo izključno v omrežju s tirno širino 1 520 mm v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Madžarskem in Slovaškem, kot sklepni signal vlaka uporabljajo tri stalne rdeče luči v skladu z naslednjo shemo:





  Ta posebni primer tirnim vozilom, ki so v skladu s TSI, ne preprečuje dostopa do njihovega omrežja.“; |
| --- | --- |

(44)

točka 7.2.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.2.2.1   Stalni posebni primer (P) za Estonijo, Latvijo, Litvo, Poljsko, Madžarsko in Slovaško

Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.2 lahko tovorni vlaki, ki obratujejo izključno v omrežju s tirno širino 1 520 mm v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Madžarskem in Slovaškem, uporabljajo naslednji sklepni signal vlaka.

Image 1

Odsevni disk ima premer 185 mm, premer rdečega kroga pa je 140 mm. Če to upravičujejo operativne prakse, se lahko odsevni disk nadomesti z eno odsevno ploščo v skladu z Dodatkom E k TSI tovorni vagoni.

Za izvajanje točke 4.2.2.1.3.1 lahko potniški vlaki, ki obratujejo izključno v omrežju s tirno širino 1 520 mm v Estoniji, Latviji, Litvi, na Poljskem, Madžarskem in Slovaškem, kot sklepni signal vlaka uporabljajo tri stalne rdeče luči v skladu z naslednjo shemo:

Image 2

Ta posebni primer tirnim vozilom, ki so v skladu s TSI, ne preprečuje dostopa do njihovega omrežja.“;

| (45) | Dodatek A se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek A
  Operativna načela in predpisi za ERTMS – različica 6
  1.   NAMENOMA PRAZNO
  2.   NAMENOMA PRAZNO
  3.   UVOD
  3.1   Namen in struktura dokumenta

  V tem dodatku so določena načela in usklajeni predpisi za obratovanje ERTMS.
  Struktura vsakega predpisa je naslednja:






  (i) | naslov; |
| --- | --- | --- |

(45)

Dodatek A se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek A

Operativna načela in predpisi za ERTMS – različica 6

1.   NAMENOMA PRAZNO

2.   NAMENOMA PRAZNO

3.   UVOD

3.1   Namen in struktura dokumenta

V tem dodatku so določena načela in usklajeni predpisi za obratovanje ERTMS.

Struktura vsakega predpisa je naslednja:

(i)

naslov;

| (ii) | po potrebi primeri, v katerih se predpis uporablja, prikazani v okviru, vključno z upoštevnimi stopnjami ETCS; včasih je primer opisan za nekatere posebne pododdelke predpisov; |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi primeri, v katerih se predpis uporablja, prikazani v okviru, vključno z upoštevnimi stopnjami ETCS; včasih je primer opisan za nekatere posebne pododdelke predpisov;

| (iii) | sam predpis. |
| --- | --- |

(iii)

sam predpis.

Kadar se ta dodatek nanaša na ETCS stopnje 1, velja za obe vrsti uporabe, tj. s signali ob progi ali brez njih, razen če je navedeno drugače.

Kadar se ta dodatek nanaša na ETCS stopnje 2, velja za obe vrsti uporabe, tj. s signali ob progi ali brez njih, razen če je navedeno drugače.

Evropska navodila, na katera se sklicuje ta dodatek, so navedena v Dodatku C2 k tej TSI.

Vsi sklici na osebe veljajo enako za moške in ženske.

Del A je namenoma prazen.

Del B vsebuje različne operativne kategorije vlakov ETCS.

Del C vsebuje seznam sklicev na neusklajene predpise. V nekaterih primerih postopek ni povezan z ERTMS, zato je odvisen od neusklajenih predpisov.

Tehnične funkcije za ETCS in GSM-R so opisane v ustrezni specifikaciji v zvezi s sistemskimi zahtevami.

Če informacije, prikazane na DMI, od strojevodje ne zahtevajo ukrepanja, niso zajete v predpisih.

OBSEG IN PODROČJE UPORABE

Ta dodatek se v celoti uporablja za vlake, opremljene z enotami ETCS v vozilu, ki so v skladu z enotnim seznamom specifikacij iz Izvedbene uredbe Komisije 2023/1695 z različico upravljanega sistema X.Y do vključno 2.2. Uporablja se tudi za enote na vozilu, ki so v skladu s seznamom specifikacij 2 ali seznamom specifikacij 3, poleg tega pa se večinoma uporablja za enote ETCS na vozilu, ki so v skladu s seznamom specifikacij 1 iz Uredbe (EU) 2016/919, če uporabljeni DMI izpolnjuje specifikacijo ERA_ERTMS_015560.

Obseg je naslednji:

| (i) | uporaba ETCS stopnje 0; |
| --- | --- |

(i)

uporaba ETCS stopnje 0;

| (ii) | uporaba ETCS stopnje 1, s signali ob progi ali funkcijo posredovanja ali brez njih; |
| --- | --- |

(ii)

uporaba ETCS stopnje 1, s signali ob progi ali funkcijo posredovanja ali brez njih;

| (iii) | uporaba ETCS stopnje 2, s signali ob progi ali brez njih; |
| --- | --- |

(iii)

uporaba ETCS stopnje 2, s signali ob progi ali brez njih;

| (iv) | prehodi v ETCS med uporabami stopnje 0, stopnje 1 in stopnje 2; |
| --- | --- |

(iv)

prehodi v ETCS med uporabami stopnje 0, stopnje 1 in stopnje 2;

| (v) | uporaba ETCS stopnje NTC; |
| --- | --- |

(v)

uporaba ETCS stopnje NTC;

| (vi) | prehodi v ETCS na stopnjo NTC/s stopnje NTC; |
| --- | --- |

(vi)

prehodi v ETCS na stopnjo NTC/s stopnje NTC;

| (vii) | GSM-R. |
| --- | --- |

(vii)

GSM-R.

Sistemi razreda B (tudi če delujejo preko ETCS DMI) ne spadajo na področje uporabe.

Predpisi so bili oblikovani neodvisno od morebitnih drugih sistemov za vodenje-upravljanje, tudi če so proge opremljene z ETCS stopnje 1/2.

Če se ETCS stopnje 1 ali ETCS stopnje 2 uvaja na progah, opremljenih z drugimi sistemi za vodenje-upravljanje, je treba oceniti uporabnost teh predpisov in jih po potrebi dopolniti z neusklajenimi predpisi. To vključuje proge, opremljene z ETCS stopnje 1 in ETCS stopnje 2.

Operativni predpisi za glasovno radijsko komunikacijo GSM-R se uporabljajo na progah, opremljenih s sistemom GSM-R ne glede na sistem za vodenje-upravljanje, ki se uporablja. Nasprotno pa se operativni predpisi za ETCS uporabljajo na progah, opremljenih z ETCS, ne glede na glasovni radijski sistem, ki se uporablja.

Uporaba predpisov je odvisna tudi od projektantskih rešitev, sprejetih v podsistemu ERTMS ob progi. V tem okviru nekaterih predpisov morda ni treba uporabljati, če se zadevne funkcije ne izvajajo ob progi (npr. če se pogoji na progi ne prenašajo ali se postopek za nivojski prehod ne izvaja); kadar pa je treba pravilo uporabljati, ga je treba vedno uporabljati na način, opisan v tem dodatku.

Pri vseh dejanjih, ki vključujejo strojevodjo, se predpostavlja, da je strojevodja fizično prisoten v vozniški kabini, razen če mora pregledati tehnično okvaro vlaka v mirovanju, dobiti navodila prometnika po stacionarnem telefonu ob progi ali zapustiti kabino, ker to zahteva prometnik ali neusklajeni predpisi.

V tem dodatku se predpostavlja, da je enota ETCS na vozilu vklopljena, če ni navedeno drugače. Predpostavlja se, da je vozniški pult aktivne vozniške kabine odprt, razen če je navedeno drugače.

Konec dovoljenja za vožnjo (EOA) je lahko fizično določen s signalom za zaustavitev ETCS ali prostornim signalom ETCS. Točka EOA je lahko določena tudi s signalom ob progi ali drugim signalom za prepoved vožnje. Pod določenimi pogoji je lahko EOA tudi na čelu vlaka.

4.   SKLICI, IZRAZI IN OKRAJŠAVE

4.1   (se ne uporablja)

4.2   izrazi in okrajšave

Preglednica 1

Izrazi (*)

| Izraz | Opredelitev |
| --- | --- |
| Potrditev | Potrditev strojevodje na podlagi zahteve iz ETCS na vozilu, da je prejel informacije, ki jih mora upoštevati. |
| Predpisana omejitev hitrosti (v načinu SR) | Najnižja dovoljena hitrost za:






  — | najvišjo dovoljeno hitrost za SR, |

Izraz

Opredelitev

Potrditev

Potrditev strojevodje na podlagi zahteve iz ETCS na vozilu, da je prejel informacije, ki jih mora upoštevati.

Predpisana omejitev hitrosti (v načinu SR)

Najnižja dovoljena hitrost za:

—

najvišjo dovoljeno hitrost za SR,

| — | najvišjo dovoljeno hitrost vlaka, |
| --- | --- |

—

najvišjo dovoljeno hitrost vlaka,

| — | vozni red / Navodilo o poti, |
| --- | --- |

—

vozni red / Navodilo o poti,

| — | začasne omejitve hitrosti (sporočene drugače kot z evropskimi navodili 1, 2, 5, 6, 7 ali 8), |
| --- | --- |

—

začasne omejitve hitrosti (sporočene drugače kot z evropskimi navodili 1, 2, 5, 6, 7 ali 8),

| — | evropska navodila. |
| --- | --- |

—

evropska navodila.

Dovoljenje za vožnjo vlaka ERTMS

Dovoljenje vlaku za vožnjo, dano:

| — | s signalom ob progi ob signalnem znaku za dovoljeno vožnjo ali |
| --- | --- |

—

s signalom ob progi ob signalnem znaku za dovoljeno vožnjo ali

| — | z dovoljenjem za vožnjo (MA) ali |
| --- | --- |

—

z dovoljenjem za vožnjo (MA) ali

| — | z evropskim navodilom:






  — | za začetek vožnje po pripravi na vožnjo ali |
| --- | --- | --- |

—

z evropskim navodilom:

—

za začetek vožnje po pripravi na vožnjo ali

| — | za prečkanje točke EOA ali |
| --- | --- |

—

za prečkanje točke EOA ali

| — | za nadaljevanje po prisilnem zaviranju vlaka. |
| --- | --- |

—

za nadaljevanje po prisilnem zaviranju vlaka.

Mejni prehod

Kraj prehoda vlakov z železniškega omrežja v eni državi članici na železniško omrežje v drugi državi članici.

Odjava

Prenehanje začasne povezave med telefonsko številko in številko vlaka. Odjavo lahko sproži uporabnik radijske zveze GSM-R, samodejni sistem ali omrežni organ. Odjava omogoča, da se odjavljena številka vlaka znova uporabi.

Vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI)

Vlakovna naprava, ki omogoča komunikacijo med ETCS na vozilu in strojevodjo.

Območje za umik vlaka z odprte proge (vleko prevzame pomožna lokomotiva)

Območje, na katerem je dovoljen umik vlaka z odprte proge v načinu RV.

Nalog za zaustavitev v sili

Nalog ETCS za zaviranje vlaka z največjo zavorno silo, dokler vlak ne obmiruje.

Prostorni signal ETCS

Usklajen signal ETCS ob progi, ki je opredeljen v standardu EN 16494/2015 ((2)) in označuje morebitno točko EOA, ki je lahko na primer konec blokovnega odseka.

ETCS na vozilu

Del ETCS, nameščen na železniškem vozilu.

Signal za zaustavitev ETCS

Usklajen signal ETCS ob progi, ki je opredeljen v standardu EN 16494/2015 in se uporablja za:

| — | določitev morebitne točke EOA in |
| --- | --- |

—

določitev morebitne točke EOA in

| — | označitev kraja, kjer mora strojevodja ustaviti vlak, če vozi brez dovoljenja za vožnjo. |
| --- | --- |

—

označitev kraja, kjer mora strojevodja ustaviti vlak, če vozi brez dovoljenja za vožnjo.

Operativna kategorija vlaka ETCS

Sklop tehničnih in/ali operativnih značilnosti vlaka, za katere se uporablja določen hitrostni profil ETCS.

Funkcionalna številka

(GSM-R)

Celotna številka, ki se uporablja pri funkcionalnem naslavljanju za določitev končnega uporabnika ali sistema glede na funkcijo ali vlogo in ne na podlagi določenega dela radijske opreme ali uporabniške naročnine.

Funkcionalno številko je mogoče razdeliti na dva dela:

| — | funkcionalno naslavljanje (postopek naslavljanja klica z uporabo posebne številke glede na funkcijo, ki jo opravlja uporabnik, in ne na podlagi identifikacijske številke GSM-R na vozilu), |
| --- | --- |

—

funkcionalno naslavljanje (postopek naslavljanja klica z uporabo posebne številke glede na funkcijo, ki jo opravlja uporabnik, in ne na podlagi identifikacijske številke GSM-R na vozilu),

| — | lokacijsko odvisno naslavljanje (postopek naslavljanja določene funkcije – običajno prometnika – na podlagi trenutne lokacije uporabnika – običajno vlaka). |
| --- | --- |

—

lokacijsko odvisno naslavljanje (postopek naslavljanja določene funkcije – običajno prometnika – na podlagi trenutne lokacije uporabnika – običajno vlaka).

Način GSM-R

Stanje GSM-R na vozilu, ki zagotavlja funkcije za:

| — | vožnjo vlaka, |
| --- | --- |

—

vožnjo vlaka,

| — | ali vožnjo premikalne kompozicije. |
| --- | --- |

—

ali vožnjo premikalne kompozicije.

Omrežje GSM-R

Radijsko omrežje, ki zagotavlja funkcije GSM-R.

Omrežni signal GSM-R

Usklajen signal GSM-R ob progi, ki je opredeljen v standardu EN 16494/2015 in označuje omrežje za izbiro.

GSM-R na vozilu

Del GSM-R, nameščen na železniškem vozilu.

Najvišja hitrost za RV

Najvišja hitrost, merjena z ETCS ob progi, v načinu RV.

Najvišja hitrost za SR

Najvišja hitrost, merjena z ETCS ob progi, v načinu SR.

Dovoljenje za vožnjo (Movement Authority – MA)

Dovoljenje vlaku/premikalni kompoziciji, da se premakne na določeno lokacijo, z nadzorom hitrosti.

Območje prepovedi ustavljanja

Območje, ki ga določi upravljavec infrastrukture in kjer ustavljanje vlaka morda ni varno ali primerno.

Hitrost z neupoštevanjem EOA

Najvišja hitrost, ko je vklopljena funkcija za neupoštevanje EOA.

Dovoljena hitrost

Najvišja hitrost, pri kateri je lahko vožnja vlaka dovoljena brez opozorila ETCS in/ali zaviranja.

Signalni znak za dovoljeno vožnjo

Vsak signalni znak, ki strojevodji dovoljuje, da prevozi signal.

Vleka s pomožno lokomotivo

Premik vlaka, pri katerem strojevodja ni v vodilni kabini vodilnega vozila.

Radijska komunikacija

Izmenjava informacij med ETCS na vozilu in RBC/enoto za radijsko posredovanje.

Radijski blokovni centri (RBC)

Centralizirana enota ETCS ob progi, ki nadzoruje vožnje vlaka z ETCS na stopnji 2.

Območje brez radijske pokritosti

Vnaprej določeno območje, kjer ni mogoče vzpostaviti zanesljive radiokomunikacijske zveze.

Prijava

Začasna povezava med telefonsko številko in številko vlaka.

Sprostitvena hitrost

Najvišja hitrost, pri kateri lahko vlak prispe do konca dovoljenja za vožnjo.

Preklic dovoljenja za vožnjo

Odvzem predhodno danega dovoljenja za vožnjo.

Navodilo o poti

Opis prog, po katerih bodo strojevodje vozili, in z njimi povezane opreme ob progi, ki se nanaša na nalogo vožnje vlaka.

Zavarovanje

Ukrepi, ki jih je treba izvesti za preprečitev nenamernega premikanja železniških vozil.

Premikalna vožnja

Način premikanja vozil brez podatkov o vlaku, ki se upravlja z nalogi za ranžiranje.

Priprega/doprega

Dve ali več vlečnih enot, ki so mehansko in pnevmatsko, vendar ne električno pripete na istem vlaku, pri čemer vsaka potrebuje svojega strojevodjo.

Začasna omejitev hitrosti

Znižanje progovne hitrosti za omejen čas.

Besedilno sporočilo

Pisne informacije, prikazane na vmesniku med strojevodjo in strojem.

Podatki o vlaku

Informacije, s katerimi so opisane značilnosti vlaka.

Oseba, ki pripravi vlak

Član osebja, odgovoren za pripravo vlaka.

Prehod

Nadzorovana sprememba med različnimi stopnjami ETCS.

Točka prehoda

Točka, na kateri poteka prehod med stopnjami ETCS.

Prisilno zaviranje

Nepreklicna uporaba zasilnih zavor v sistemu ETCS, dokler vlak/premikalna kompozicija ne obmiruje.

Preglednica 2

Okrajšave *

| Okrajšava | |
| --- | --- |
| AD | Način samodejne vožnje (Automatic Driving mode) |
| ATO | Samodejno obratovanje vlaka (Automated Train Operation) |
| BMM | Velika kovinska masa |
| BTM | Balizni prenosni modul (Balise Transmission Module) |
| DAS | Sistem za svetovanje strojevodjem (Driver Advisory System) |
| DMI | Vmesnik med strojevodjo in strojem (Driver Machine Interface) |
| EOA | Konec dovoljenja za vožnjo (End Of Authority) |
| ERTMS | Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (European Rail Traffic Management System) |
| ETCS | Evropski sistem vodenja vlakov (European Train Control System) |
| FS | Način ‚popoln nadzor‘ (Full Supervision) |
| G | Zavorni način tovornega vlaka (Goods train braking mode) |
| GSM-R | Globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica (Global System for Mobile Communications – Railway) |
| IM | Upravljavec infrastrukture (Infrastructure Manager) |
| LS | Način ‚omejen nadzor‘ (Limited Supervision mode) |
| MA | Dovoljenje za vožnjo (Movement Authority) |
| NL | Način ‚nevodilen‘ (Non-Leading mode) |
| NTC | Nacionalni sistem za nadzor vlakov (National Train Control system) |
| OS | Način vožnje po preglednosti (On Sight mode) |
| P | Zavorni način potniškega vlaka (Passenger train braking mode) |
| RBC | Radijski blokovni center (Radio Block Centre) |
| REC | Radijski klic v sili (Radio Emergency Call) |
| RU | Prevoznik v železniškem prometu (Railway Undertaking) |
| RV | Način vzvratne vožnje (Reversing mode) |
| SH | Način ‚premik‘ (Shunting mode) |
| SL | Način mirovanja (Sleeping mode) |
| SN | Nacionalni sistem (National System) |
| SR | Način ‚odgovorno osebje‘ (Staff Responsible mode) |
| STM | Specifični prenosni modul (Specific Transmission Module) |
| TIMS | Sistem za spremljanje celovitosti vlaka (Train Integrity Monitoring System) |
| UN | Način ‚neopremljeno‘ (Unfitted) |
| VBC | Pokrov virtualne balize (Virtual Balise Cover) |
| * | Za celoten seznam izrazov in okrajšav v zvezi z ERTMS glej SUBSET 023 ‚Glossary of Terms and Abbreviations‘ (Glosar izrazov in okrajšav) v Dodatku A k Uredbi (EU) 2023/1695 (‚TSI vodenje-upravljanje in signalizacija‘). |

Okrajšava

AD

Način samodejne vožnje (Automatic Driving mode)

ATO

Samodejno obratovanje vlaka (Automated Train Operation)

BMM

Velika kovinska masa

BTM

Balizni prenosni modul (Balise Transmission Module)

DAS

Sistem za svetovanje strojevodjem (Driver Advisory System)

DMI

Vmesnik med strojevodjo in strojem (Driver Machine Interface)

EOA

Konec dovoljenja za vožnjo (End Of Authority)

ERTMS

Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (European Rail Traffic Management System)

ETCS

Evropski sistem vodenja vlakov (European Train Control System)

FS

Način ‚popoln nadzor‘ (Full Supervision)

G

Zavorni način tovornega vlaka (Goods train braking mode)

GSM-R

Globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica (Global System for Mobile Communications – Railway)

IM

Upravljavec infrastrukture (Infrastructure Manager)

LS

Način ‚omejen nadzor‘ (Limited Supervision mode)

MA

Dovoljenje za vožnjo (Movement Authority)

NL

Način ‚nevodilen‘ (Non-Leading mode)

NTC

Nacionalni sistem za nadzor vlakov (National Train Control system)

OS

Način vožnje po preglednosti (On Sight mode)

P

Zavorni način potniškega vlaka (Passenger train braking mode)

RBC

Radijski blokovni center (Radio Block Centre)

REC

Radijski klic v sili (Radio Emergency Call)

RU

Prevoznik v železniškem prometu (Railway Undertaking)

RV

Način vzvratne vožnje (Reversing mode)

SH

Način ‚premik‘ (Shunting mode)

SL

Način mirovanja (Sleeping mode)

SN

Nacionalni sistem (National System)

SR

Način ‚odgovorno osebje‘ (Staff Responsible mode)

STM

Specifični prenosni modul (Specific Transmission Module)

TIMS

Sistem za spremljanje celovitosti vlaka (Train Integrity Monitoring System)

UN

Način ‚neopremljeno‘ (Unfitted)

VBC

Pokrov virtualne balize (Virtual Balise Cover)

*

Za celoten seznam izrazov in okrajšav v zvezi z ERTMS glej SUBSET 023 ‚Glossary of Terms and Abbreviations‘ (Glosar izrazov in okrajšav) v Dodatku A k Uredbi (EU) 2023/1695 (‚TSI vodenje-upravljanje in signalizacija‘).

5.   NAČELA

5.1   Načela za etcs

5.1.1   Kabinska signalizacija

Strojevodja upošteva informacije, prikazane na DMI, in se odzove v skladu z zahtevami iz tega dodatka.

Od strojevodje se lahko glede na naprave ob progi zahteva, da upošteva usklajene signale, opredeljene v standardu EN 16494/2015 – Železniške naprave – Zahteve za signalne/opozorilne table ERTMS vzdolž proge, ter druge neusklajene informacije iz naprav ob progi.

5.1.2   Poznavanje stopnje obratovanja

Strojevodja in prometnik vlak vedno upravljata v skladu s posebnimi predpisi ETCS za določeno stopnjo obratovanja ETCS.

Če hkrati obstaja več kot ena stopnja ETCS, se prometnik prepriča, na kateri stopnji ETCS obratuje zadevni vlak, preden izda navodila za strojevodjo.

5.1.3   (se ne uporablja)

5.1.4   (se ne uporablja)

5.1.5   (se ne uporablja)

5.1.6   Dovoljenje za začetek vožnje v načinu SR

Prometnik da strojevodji dovoljenje za začetek vožnje v načinu SR z evropskim navodilom 7, razen v primeru začetka vožnje v ETCS stopnje 1/2 s signali ob progi.

5.1.7   Omejitve hitrosti v načinu SR

Prometnik vse omejitve hitrosti, ki so nižje od najvišje dovoljene hitrosti, za SR sporoči strojevodji vlaka, ki vozi v načinu SR, z evropskim navodilom 1, 2, 5, 6, 7 ali 8, razen če je strojevodja o teh omejitvah hitrosti obveščen z za to namenjenim dokumentom/računalniško datoteko.

5.1.8.   Dovoljenje za prečkanje točke EOA

Prometnik lahko strojevodji dovoli prečkanje točke EOA samo z evropskim navodilom 1 ali 7.

5.1.9.   Vlaki/premikalne kompozicije, ki so bili prisilno zavrti

Po prisilnem zaviranju strojevodja znova začne vožnjo v isti ali nasprotni smeri samo, če mu prometnik to dovoli z evropskim navodilom 2.

5.1.10.   Signal za zaustavitev ETCS

Strojevodja ustavi vlak, ko se približuje signalu za zaustavitev ETCS:

| (i) | ki označuje točko EOA trenutnega dovoljenja za vožnjo, ali |
| --- | --- |

(i)

ki označuje točko EOA trenutnega dovoljenja za vožnjo, ali

| (ii) | če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo, razen če je od prometnika dobil posebno dovoljenje z evropskim navodilom 1 ali 7. |
| --- | --- |

(ii)

če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo, razen če je od prometnika dobil posebno dovoljenje z evropskim navodilom 1 ali 7.

5.1.11   Prostorni signal ETCS

Strojevodja ustavi vlak, ko se približuje prostornemu signalu ETCS:

| (i) | ki označuje točko EOA trenutnega dovoljenja za vožnjo, ali |
| --- | --- |

(i)

ki označuje točko EOA trenutnega dovoljenja za vožnjo, ali

| (ii) | če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo če je od prometnika dobil posebno navodilo. |
| --- | --- |

(ii)

če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo če je od prometnika dobil posebno navodilo.

5.2   (se ne uporablja)

6.   OPERATIVNI PREDPISI ZA ETCS

6.1   Začetek obratovanja ETCS na vozilu

| Strojevodja vklopi ETCS na vozilu.
  Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Strojevodja vklopi ETCS na vozilu.

Stopnje 0, 1, 2, NTC

6.1.1   Vnos podatkov med začetkom vožnje

Na zahtevo ETCS na vozilu strojevodja vnese, ponovno vnese ali ponovno potrdi identifikacijske podatke strojevodje, številko vlaka, stopnjo ETCS, identifikacijske podatke o radijskem omrežju in identifikacijske podatke o RBC in telefonsko številko RBC.

Če se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Prijava v radijsko omrežje ni uspela‘,

strojevodja vnese identifikacijske podatke o radijskem omrežju.

6.1.2   Ročna sprememba podatkov

Ročna sprememba podatkov

Če je potrebna sprememba, strojevodja vnese/spremeni in potrdi:

| (i) | številko vlaka; |
| --- | --- |

(i)

številko vlaka;

| (ii) | identifikacijske podatke strojevodje med mirovanjem vlaka, ali, če to dovoljuje nacionalna vrednost, med vožnjo; |
| --- | --- |

(ii)

identifikacijske podatke strojevodje med mirovanjem vlaka, ali, če to dovoljuje nacionalna vrednost, med vožnjo;

| (iii) | stopnjo ETCS, identifikacijske podatke o radijskem omrežju in identifikacijske podatke o RBC in telefonsko številko RBC med mirovanjem vlaka. |
| --- | --- |

(iii)

stopnjo ETCS, identifikacijske podatke o radijskem omrežju in identifikacijske podatke o RBC in telefonsko številko RBC med mirovanjem vlaka.

6.2   Priprava na vožnjo

Priprava na vožnjo

| ETCS na vozilu obratuje.
  Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

ETCS na vozilu obratuje.

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Pri ETCS stopnje 2 strojevodja v primeru zavrnitve vlaka upošteva predpis ‚Odziv na nepričakovane razmere ob pripravi vlaka na vožnjo‘ (oddelek 6.40.2).

6.2.1   Vlečna enota vozi kot vlak

Vlečna enota vozi kot vlak

Strojevodja:

| (i) | uporabi predpis ‚Vnos podatkov o vlaku med pripravo vlaka‘ (oddelek 6.4.1), |
| --- | --- |

(i)

uporabi predpis ‚Vnos podatkov o vlaku med pripravo vlaka‘ (oddelek 6.4.1),

| (ii) | izbere ‚Zagon‘. |
| --- | --- |

(ii)

izbere ‚Zagon‘.

Če se zahteva potrditev za SR, strojevodja upošteva predpis ‚Vlečna enota vozi kot vlak in zahteva se potrditev za SR‘ (oddelek 6.2.4).

Če se v ETCS stopnje 2 zahteva potrditev za SH, strojevodja upošteva predpis ‚Odziv na nepričakovane razmere ob pripravi vlaka na vožnjo‘ (oddelek 6.40.1).

6.2.2   Vlečna enota vozi v načinu SH

Vlečna enota vozi v načinu SH

Strojevodja se pripravi na premik in upošteva predpis ‚Premikalna vožnja v načinu SH‘ (oddelek 6.3).

6.2.3   Vlečna enota vozi v načinu NL

Vlečna enota vozi v načinu NL

Strojevodja nevodilne vlečne enote se pripravi na vožnjo s priprego/doprego in upošteva predpis ‚Vožnja s priprego/doprego‘ (oddelek 6.32).

6.2.4   Vlečna enota vozi kot vlak in zahteva se potrditev za SR

Vlečna enota vozi kot vlak in zahteva se potrditev za SR

| Stopnja 1 brez signalov ob progi, stopnja 2 brez signalov ob progi |
| --- |

Stopnja 1 brez signalov ob progi, stopnja 2 brez signalov ob progi

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 3

strojevodja obvesti prometnika, prejme dovoljenje za začetek v načinu SR z evropskim navodilom 7 in to potrdi.

Pred izdajo dovoljenja strojevodji za zagon v načinu SR prometnik v skladu z neusklajenimi predpisi:

| (i) | preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za progo; |
| --- | --- |

(i)

preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za progo;

| (ii) | preveri vse potrebne omejitve in/ali navodila ter jih vključi v evropsko navodilo 7; |
| --- | --- |

(ii)

preveri vse potrebne omejitve in/ali navodila ter jih vključi v evropsko navodilo 7;

| (iii) | preveri začasne omejitve hitrosti, ki se vključijo v evropsko navodilo 7. |
| --- | --- |

(iii)

preveri začasne omejitve hitrosti, ki se vključijo v evropsko navodilo 7.

Če je vlak stoji pri signalu za zaustavitev ETCS

prometnik strojevodji z evropskim navodilom 7 dovoli, da prevozi ta signal za zaustavitev ETCS. To dovoljenje velja od tega signala za zaustavitev ETCS do naslednjega. Če razmere to dopuščajo, lahko prometnik strojevodji z evropskim navodilom 7 dovoli, da prečka tudi ta drugi signal za zaustavitev ECTS. Dovoljenje nato velja do signala za zaustavitev ECTS, ki sledi drugemu signalu v smeri vožnje.

Strojevodja:

| (i) | od prometnika prejme evropsko navodilo 7; |
| --- | --- |

(i)

od prometnika prejme evropsko navodilo 7;

| (ii) | preveri predpisano omejitev hitrosti; |
| --- | --- |

(ii)

preveri predpisano omejitev hitrosti;

| (iii) | uporabi funkcijo za neupoštevanje za vsak signal za zaustavitev ETCS, razen če ne dobi drugačnih navodil, in počaka na naslednji simbol: |
| --- | --- |

(iii)

uporabi funkcijo za neupoštevanje za vsak signal za zaustavitev ETCS, razen če ne dobi drugačnih navodil, in počaka na naslednji simbol:

Image 4

| (iv) | zažene vlak, |
| --- | --- |

(iv)

zažene vlak,

| (v) | upošteva hitrost z neupoštevanjem EOA, dokler je prikazan ta simbol. |
| --- | --- |

(v)

upošteva hitrost z neupoštevanjem EOA, dokler je prikazan ta simbol.

Če vlak ne stoji pri signalu za zaustavitev ETCS

Prometnik strojevodji z evropskim navodilom 7 dovoli, da zažene vlak. To dovoljenje velja od trenutne lokacije vlaka do prvega signala za zaustavitev ETCS v smeri vožnje. Če razmere to dopuščajo, lahko prometnik strojevodji z evropskim navodilom 7 dovoli, da prečka ta in naslednji signal za zaustavitev ECTS. To dovoljenje nato velja do signala za zaustavitev ECTS, ki sledi zadnjemu signalu, za katerega prečkanje je bilo izdano dovoljenje z evropskim navodilom 7.

Strojevodja:

| (i) | od prometnika prejme evropsko navodilo 7; |
| --- | --- |

(i)

od prometnika prejme evropsko navodilo 7;

| (ii) | preveri predpisano omejitev hitrosti; |
| --- | --- |

(ii)

preveri predpisano omejitev hitrosti;

| (iii) | zažene vlak; |
| --- | --- |

(iii)

zažene vlak;

| (iv) | ko se približuje signalu za zaustavitev ECTS in če ima v skladu z evropskim navodilom 7 dovoljenje za njegovo prečkanje, uporabi funkcijo za neupoštevanje, razen če ne dobi drugačnih navodil, in počaka na naslednji simbol: |
| --- | --- |

(iv)

ko se približuje signalu za zaustavitev ECTS in če ima v skladu z evropskim navodilom 7 dovoljenje za njegovo prečkanje, uporabi funkcijo za neupoštevanje, razen če ne dobi drugačnih navodil, in počaka na naslednji simbol:

Image 5

| (v) | zažene vlak ali nadaljuje vožnjo; |
| --- | --- |

(v)

zažene vlak ali nadaljuje vožnjo;

| (vi) | upošteva hitrost z neupoštevanjem EOA, dokler je prikazan ta simbol. |
| --- | --- |

(vi)

upošteva hitrost z neupoštevanjem EOA, dokler je prikazan ta simbol.

Izdati je mogoče več evropskih navodil za enako število zaporednih signalov za zaustavitev ETCS, ki se jih prevozi.

Če lahko prometnik ugotovi, da je proga do točke, kjer se konča veljavnost dovoljenja, ki se izda, prosta, lahko strojevodjo izvzame od vožnje po preglednosti proge v načinu SR.

| Stopnja 1 s signali ob progi, stopnja 2 s signali ob progi |
| --- |

Stopnja 1 s signali ob progi, stopnja 2 s signali ob progi

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 6

strojevodja upošteva predpis ‚Vožnja v načinu SR‘ (oddelek 6.14).

6.2.5   Vlečna enota vozi v načinu SL

Vlečna enota vozi v načinu SL

Strojevodja/oseba, ki pripravi vlak, zagotovi, da so vsi vozniški pulti katere koli nevodilne vlečne enote, ki je električno priključena na vodilno vlečno enoto in se bo daljinsko upravljala iz nje, zaprti in ostanejo zaprti, vse dokler je ta vlečna enota daljinsko upravljana iz vodilne enote.

6.3   Premikalna vožnja v načinu SH

Premikalna vožnja v načinu SH

| Tirna vozila je treba premakniti v načinu SH.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Tirna vozila je treba premakniti v načinu SH.

Stopnji 1, 2

6.3.1   Ročni vstop v način SH

Ročni vstop v način SH

Strojevodja v skladu z neusklajenimi predpisi izbere ‚Premik‘.

6.3.2   Samodejni vstop v način SH

Samodejni vstop v način SH

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 7

strojevodja:

| (i) | najprej preveri, ali ima pravilne informacije o premiku, ki ga mora izvesti; |
| --- | --- |

(i)

najprej preveri, ali ima pravilne informacije o premiku, ki ga mora izvesti;

| (ii) | nato potrdi. |
| --- | --- |

(ii)

nato potrdi.

6.3.3   Vožnja v načinu SH

Vožnja v načinu SH

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 8

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

6.3.4   Ohranitev SH ob menjavi kabine

Ohranitev SH ob menjavi kabine

Če je treba pri premiku uporabiti različne kabine, lahko strojevodja pred zaprtjem vozniškega pulta izbere ‚Ohrani premik‘.

6.3.5   Izhod iz načina SH

Izhod iz načina SH

Ko se končajo vse premikalne vožnje, ki jih je treba izvesti v načinu SH, strojevodja:

| (i) | izbere ‚Izhod iz premika‘; |
| --- | --- |

(i)

izbere ‚Izhod iz premika‘;

| (ii) | zagotovi, da nobena vlečna enota ne ostane v stanju ‚Ohrani premik‘. |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi, da nobena vlečna enota ne ostane v stanju ‚Ohrani premik‘.

6.3.6   Neodobren SH

Neodobren SH

| Stopnja 2 |
| --- |

Stopnja 2

Če se prikaže eno od naslednjih besedilnih sporočil:

‚SH zavrnjen‘,

‚Zahteva za SH neuspešna‘,

strojevodja prometnika obvesti o situaciji.

Strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

6.3.7.   Prečkanje opredeljene meje premikalnega območja

Prečkanje opredeljene meje premikalnega območja

Kadar mora premikalna kompozicija prečkati opredeljeno mejo ranžirnega območja, strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

6.4   Vnos podatkov o vlaku

Vnos podatkov o vlaku

| Podatke o vlaku je treba vnesti ali spremeniti.
  Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Podatke o vlaku je treba vnesti ali spremeniti.

Stopnje 0, 1, 2, NTC

6.4.1   Vnos podatkov o vlaku med pripravo vlaka

Vnos podatkov o vlaku med pripravo vlaka

Strojevodja/oseba, ki pripravi vlak, vnese/spremeni in potrdi vse naslednje podatke o vlaku, če niso predhodno konfigurirani na vozilu ali prejeti iz zunanjih virov ETCS:

| (i) | operativna kategorija vlaka ETCS; |
| --- | --- |

(i)

operativna kategorija vlaka ETCS;

| (ii) | dolžina vlaka; |
| --- | --- |

(ii)

dolžina vlaka;

| (iii) | odstotek zaviranja; |
| --- | --- |

(iii)

odstotek zaviranja;

| (iv) | najvišja dovoljena hitrost vlaka; |
| --- | --- |

(iv)

najvišja dovoljena hitrost vlaka;

| (v) | kategorija osne obremenitve; |
| --- | --- |

(v)

kategorija osne obremenitve;

| (vi) | zračno tesna oprema vlaka; |
| --- | --- |

(vi)

zračno tesna oprema vlaka;

| (vii) | nakladalni profil; |
| --- | --- |

(vii)

nakladalni profil;

| (viii) | dodatni podatki za STM, ki so na voljo; |
| --- | --- |

(viii)

dodatni podatki za STM, ki so na voljo;

| (ix) | posebni podatki za ATO, če se zahtevajo. |
| --- | --- |

(ix)

posebni podatki za ATO, če se zahtevajo.

Pred potrjevanjem podatkov o vlaku, ki so predhodno konfigurirani na vozilu ali prejeti iz zunanjih virov ETCS in jih lahko strojevodja spremeni, se oseba, ki pripravi vlak, prepriča, da se podatki o vlaku in sestava vlaka ujemajo.

6.4.2   Ročna sprememba podatkov o vlaku

Ročna sprememba podatkov o vlaku

Po vsaki spremembi sestave vlaka in po vsaki tehnični težavi, zaradi katere se podatki o vlaku spremenijo, oseba, ki pripravi vlak/strojevodja:

| (i) | določi nove podatke o vlaku; |
| --- | --- |

(i)

določi nove podatke o vlaku;

| (ii) | vnese nove podatke o vlaku; |
| --- | --- |

(ii)

vnese nove podatke o vlaku;

| (iii) | potrdi nove podatke o vlaku. |
| --- | --- |

(iii)

potrdi nove podatke o vlaku.

6.4.3   Sprememba podatkov z zunanjimi viri ETCS

Sprememba podatkov z zunanjimi viri ETCS

Ko se na DMI prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Podatki o vlaku spremenjeni‘

(a)   Če se zaradi spremembe podatkov o vlaku uporabi zavora

Če se zaradi spremembe podatkov o vlaku uporabi zavora

Ko vlak obmiruje, strojevodja:

| (i) | potrdi uporabo zavore; |
| --- | --- |

(i)

potrdi uporabo zavore;

| (ii) | spremeni in/ali potrdi podatke o vlaku, če to zahteva sistem na vozilu; |
| --- | --- |

(ii)

spremeni in/ali potrdi podatke o vlaku, če to zahteva sistem na vozilu;

| (iii) | upošteva spremenjene podatke o vlaku. |
| --- | --- |

(iii)

upošteva spremenjene podatke o vlaku.

Če v ETCS stopnje 1 in ETCS stopnje 2 ni prejeto novo dovoljenje za vožnjo, prometnik strojevodji dovoli, da prečka točko EOA (predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ – oddelek 6.39).

(b)   V vseh drugih primerih

V vseh drugih primerih

Strojevodja upošteva spremenjene podatke o vlaku.

6.5   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

6.6   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

6.7   Vstop v ETCS stopnje 0 in obratovanje v njem

Vstop v ETCS stopnje 0 in obratovanje v njem

6.7.1   Obvestilo

Obvestilo

| Vlak se približuje območju ETCS stopnje 0.
  Stopnje 1, 2, NTC |
| --- |

Vlak se približuje območju ETCS stopnje 0.

Stopnje 1, 2, NTC

Ko se najavi prehod na ETCS stopnje 0 s prikazom naslednjega simbola:

Image 9

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

6.7.2   Potrditev

Potrditev

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 10

strojevodja to potrdi.

6.7.3   Vožnja

| Vlak vozi na območju ETCS stopnje 0. |
| --- |

Vlak vozi na območju ETCS stopnje 0.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 11

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

6.8   Vstop v ETCS stopnje 1 in obratovanje v njem

Vstop v ETCS stopnje 1 in obratovanje v njem

6.8.1   Obvestilo

Obvestilo

| Vlak se približuje območju ETCS stopnje 1.
  Stopnje 0, 2, NTC |
| --- |

Vlak se približuje območju ETCS stopnje 1.

Stopnje 0, 2, NTC

Ko se najavi prehod na ETCS stopnje 1 s prikazom naslednjega simbola:

Image 12

se strojevodja pripravi na upoštevanje predpisov za ETCS stopnje 1.

6.8.2   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

6.8.3   Vožnja

Vožnja

| Vlak vozi na območju ETCS stopnje 1. |
| --- |

Vlak vozi na območju ETCS stopnje 1.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 13

strojevodja upošteva predpise v skladu z ETCS stopnje 1.

6.9   Vstop v ETCS stopnje 2 in obratovanje v njem

6.9.1   Obvestilo

| Vlak se približuje območju ETCS stopnje 2.
  Stopnje 0, 1, NTC |
| --- |

Vlak se približuje območju ETCS stopnje 2.

Stopnje 0, 1, NTC

Ko se najavi prehod na ETCS stopnje 2 s prikazom naslednjega simbola:

Image 14

se strojevodja pripravi na upoštevanje predpisov za ETCS stopnje 2.

6.9.2   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

6.9.3   Vožnja

Vožnja

| Vlak vozi na območju ETCS stopnje 2. |
| --- |

Vlak vozi na območju ETCS stopnje 2.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 15

strojevodja upošteva predpise v skladu z ETCS stopnje 2.

Če mora strojevodja na zahtevo prometnika ročno potrditi celovitost vlaka na DMI, to stori le ob mirovanju vlaka in v skladu s predpisi prevoznika v železniškem prometu.

6.10   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

6.11   Vstop v ETCS stopnje NTC in obratovanje v njem

Vstop v ETCS stopnje NTC in obratovanje v njem

6.11.1   Obvestilo

Obvestilo

| Vlak se približuje območju ETCS stopnje NTC.
  Stopnje 0, 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje območju ETCS stopnje NTC.

Stopnje 0, 1, 2

Ko se najavi prehod na ETCS stopnje NTC s prikazom naslednjega simbola z navedbo imena ustreznega NTC, kot je na primer:

Image 16

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

Za vsak NTC obstaja poseben simbol.

6.11.2   Potrditev

Potrditev

Ko se prikaže simbol, ki označuje ustrezni NTC, z utripajočim okvirjem, kot je na primer:

Image 17

strojevodja to potrdi.

Za vsak NTC obstaja poseben simbol.

6.11.3   Vožnja

Vožnja

| Vlak vozi na območju ETCS stopnje NTC. |
| --- |

Vlak vozi na območju ETCS stopnje NTC.

Ko se prikaže simbol, ki označuje NTC, v katerega je vstopil vlak, kot je na primer:

Image 18

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

Za vsak NTC obstaja poseben simbol.

6.12   Vožnja v načinu FS

Vožnja v načinu FS

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 19

strojevodja:

| (i) | ne prekorači dovoljene hitrosti; |
| --- | --- |

(i)

ne prekorači dovoljene hitrosti;

| (ii) | lahko, če so na vozilu na voljo informacije iz sistema DAS:






  — | upošteva priporočeno ciljno hitrost, če se ta prikaže na DMI, |
| --- | --- | --- |

(ii)

lahko, če so na vozilu na voljo informacije iz sistema DAS:

—

upošteva priporočeno ciljno hitrost, če se ta prikaže na DMI,

| — | pusti vlak, da se pelje v prostem teku, če se prikaže

  , |
| --- | --- |

—

pusti vlak, da se pelje v prostem teku, če se prikaže
  Image 20
  ,

| — | upošteva mesta zaustavitve vlaka, če so prikazana, |
| --- | --- |

—

upošteva mesta zaustavitve vlaka, če so prikazana,

| — | zahteva, da se mesto zaustavitve vlaka preskoči, če dobi tako navodilo in je ta možnost na voljo na DMI, |
| --- | --- |

—

zahteva, da se mesto zaustavitve vlaka preskoči, če dobi tako navodilo in je ta možnost na voljo na DMI,

| — | upravlja vrata, ko je k temu pozvan z ustreznimi znaki na DMI. |
| --- | --- |

—

upravlja vrata, ko je k temu pozvan z ustreznimi znaki na DMI.

V ETCS stopnje 1 s signali ob progi lahko strojevodja nadaljuje vožnjo brez novega dovoljenja za vožnjo, če signal ob progi kaže signalni znak za dovoljeno vožnjo.

Če se poleg tega prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Vstop v način FS‘,

strojevodja upošteva omejitve hitrosti, ki veljajo za del vlaka, ki ni zajet z dovoljenjem za vožnjo v načinu FS.

6.13   Vožnja v načinu OS

Vožnja v načinu OS

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 21

strojevodja:

| (i) | to potrdi; |
| --- | --- |

(i)

to potrdi;

| (ii) | začne upoštevati predpis 9 iz Dodatka B2 ali nadaljuje z upoštevanjem tega predpisa. |
| --- | --- |

(ii)

začne upoštevati predpis 9 iz Dodatka B2 ali nadaljuje z upoštevanjem tega predpisa.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 22

strojevodja:

| (i) | upošteva predpis 9 iz Dodatka B2, dokler je ta simbol prikazan; |
| --- | --- |

(i)

upošteva predpis 9 iz Dodatka B2, dokler je ta simbol prikazan;

| (ii) | ne prekorači dovoljene hitrosti. |
| --- | --- |

(ii)

ne prekorači dovoljene hitrosti.

Če se poleg tega prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Vstop v način OS‘,

strojevodja upošteva omejitve hitrosti, ki veljajo za del vlaka, ki ni zajet z dovoljenjem za vožnjo v načinu OS.

6.14   Vožnja v načinu SR

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 23

strojevodja:

| (i) | najprej prejme dovoljenje za vožnjo vlaka ERTMS; |
| --- | --- |

(i)

najprej prejme dovoljenje za vožnjo vlaka ERTMS;

| (ii) | preveri predpisano omejitev hitrosti; |
| --- | --- |

(ii)

preveri predpisano omejitev hitrosti;

| (iii) | nato to potrdi. |
| --- | --- |

(iii)

nato to potrdi.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 24

strojevodja:

| (i) | vozi po preglednosti, razen če je na podlagi evropskega navodila 1, 2 ali 7 izvzet od vožnje po preglednosti proge v načinu SR; |
| --- | --- |

(i)

vozi po preglednosti, razen če je na podlagi evropskega navodila 1, 2 ali 7 izvzet od vožnje po preglednosti proge v načinu SR;

| (ii) | upošteva predpisano omejitev hitrosti, |
| --- | --- |

(ii)

upošteva predpisano omejitev hitrosti,

| (iii) | v ETCS stopnje 1 brez signalov ob progi in v ETCS stopnje 2 brez signalov ob progi med približevanjem naslednjemu signalu za zaustavitev ETCS obvesti prometnika in upošteva predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39), razen če mu je bilo z evropskim navodilom že dovoljeno, da prevozi ta signal za zaustavitev ETCS. |
| --- | --- |

(iii)

v ETCS stopnje 1 brez signalov ob progi in v ETCS stopnje 2 brez signalov ob progi med približevanjem naslednjemu signalu za zaustavitev ETCS obvesti prometnika in upošteva predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39), razen če mu je bilo z evropskim navodilom že dovoljeno, da prevozi ta signal za zaustavitev ETCS.

Izdati je mogoče več evropskih navodil za enako število zaporednih signalov za zaustavitev ETCS, ki se prevozijo.

6.15   Vožnja v načinu LS

Vožnja v načinu LS

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 25

strojevodja to potrdi v skladu z neusklajenimi predpisi.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 26

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

6.16   Vožnja v načinu UN

Vožnja v načinu UN

| Stopnja 0 |
| --- |

Stopnja 0

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 27

strojevodja to potrdi v skladu z neusklajenimi predpisi.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 28

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

6.17   Vožnja v načinu SN

Vožnja v načinu SN

| Stopnja NTC |
| --- |

Stopnja NTC

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 29

strojevodja to potrdi v skladu z neusklajenimi predpisi.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 30

strojevodja upošteva neusklajene predpise.

6.18   Približevanje točki EOA z navedeno sprostitveno hitrostjo

Približevanje točki EOA z navedeno sprostitveno hitrostjo

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se vlak približuje točki EOA in je na DMI prikazana sprostitvena hitrost, se lahko strojevodja:

| (i) | približa signalu, signalu za zaustavitev ETCS, prostornemu signalu ETCS ali odbojniku, ki je na kratki razdalji od točke EOA, navedene na DMI, pri čemer ne prekorači sprostitvene hitrosti; |
| --- | --- |

(i)

približa signalu, signalu za zaustavitev ETCS, prostornemu signalu ETCS ali odbojniku, ki je na kratki razdalji od točke EOA, navedene na DMI, pri čemer ne prekorači sprostitvene hitrosti;

| (ii) | v ETCS stopnje 1 s signali ob progi nadaljuje vožnjo z upoštevanjem sprostitvene hitrosti, ko signal ob progi kaže signalni znak za dovoljeno vožnjo. |
| --- | --- |

(ii)

v ETCS stopnje 1 s signali ob progi nadaljuje vožnjo z upoštevanjem sprostitvene hitrosti, ko signal ob progi kaže signalni znak za dovoljeno vožnjo.

6.19   Ukrepanje ob zahtevi za prosto progo spredaj

Ukrepanje ob zahtevi za prosto progo spredaj

| Vlak je v mirovanju ali se približuje signalu ob progi, signalu za zaustavitev ETCS / prostornemu signalu ETCS.
  Stopnja 2 |
| --- |

Vlak je v mirovanju ali se približuje signalu ob progi, signalu za zaustavitev ETCS / prostornemu signalu ETCS.

Stopnja 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 31

lahko strojevodja potrdi, da je proga spredaj prosta, če se lahko prepriča, da je odsek proge med prednjim delom vlaka in naslednjim signalom ob progi, signalom za zaustavitev ETCS ali prostornim signalom ETCS prost.

6.20   Prevoz odseka s spuščenimi odjemniki toka

Prevoz odseka s spuščenimi odjemniki toka

| Vlak se približuje odseku proge, ki ga je treba prevoziti s spuščenimi odjemniki toka.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, ki ga je treba prevoziti s spuščenimi odjemniki toka.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 32

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 33
  *

strojevodja spusti odjemnike toka, pri čemer upošteva njihov položaj.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 34

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 35
  (*)

strojevodja pusti odjemnike toka spuščene.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 36

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 37
  (*)

lahko strojevodja odjemnike toka dvigne, pri čemer upošteva njihov položaj.

| (*) | Za točne mere in razporeditev signalov je treba uporabiti standard EN 16494/2015. |
| --- | --- |

(*)

Za točne mere in razporeditev signalov je treba uporabiti standard EN 16494/2015.

6.21   Sprememba oskrbe z električno energijo

Sprememba oskrbe z električno energijo

| Vlak se približuje odseku proge, na katerem je treba spremeniti oskrbo z električno energijo.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, na katerem je treba spremeniti oskrbo z električno energijo.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže eden od naslednjih simbolov:

Image 38

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi eden od naslednjih signalov:

Image 39

strojevodja ustrezno spremeni oskrbo z električno energijo.

Ko se prikaže eden od naslednjih simbolov:

Image 40

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi eden od naslednjih signalov:

Image 41

strojevodja zagotovi, da se je oskrba z električno energijo ustrezno spremenila.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 42

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 43

je strojevodja obveščen, da se približuje progi brez vlečnega sistema.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 44

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 45

je strojevodja obveščen, da je vlak prispel do proge brez vlečnega sistema.

6.22   Prevoz odseka z izklopljenim glavnim stikalom

Prevoz odseka z izklopljenim glavnim stikalom

| Vlak se približuje odseku proge, na katerem je treba izklopiti glavno stikalo.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, na katerem je treba izklopiti glavno stikalo.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 46

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 47
  (*)

strojevodja izklopi glavno stikalo, pri čemer upošteva položaj odjemnikov toka, ali, če to dovoli upravljavec infrastrukture, glavno stikalo pusti vklopljeno in ne uporabi vlečne sile.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 48

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 49
  (*)

strojevodja glavno stikalo pusti izklopljeno ali, če to dovoli upravljavec infrastrukture, še naprej ne uporablja vlečne sile.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 50

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 51
  (*)

lahko strojevodja vklopi glavno stikalo, pri čemer upošteva položaj odjemnikov toka, in lahko spet uporabi vlečno silo.

| (*) | Za točne mere in razporeditev signalov je treba uporabiti standard EN 16494:2015. |
| --- | --- |

(*)

Za točne mere in razporeditev signalov je treba uporabiti standard EN 16494:2015.

6.23   Prevoz območja prepovedi ustavljanja

Prevoz območja prepovedi ustavljanja

| Vlak se približuje območju, na katerem je prepovedano ustavljanje.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje območju, na katerem je prepovedano ustavljanje.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 52

je strojevodja obveščen o prihajajočem območju, na katerem se mora izogibati ustavljanju.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 53

se strojevodja izogne ustavljanju.

6.24   Prevoz odseka z onemogočeno magnetno čeljustno zavoro

Prevoz odseka z onemogočeno magnetno čeljustno zavoro

| Vlak se približuje odseku proge, na katerem se ne uporablja magnetna čeljustna zavora.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, na katerem se ne uporablja magnetna čeljustna zavora.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 54

strojevodja sprosti magnetno čeljustno zavoro, če je uporabljena, razen ob izrednih razmerah.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 55

strojevodja ne uporabi magnetne čeljustne zavore, razen ob izrednih razmerah.

6.25   Prevoz odseka z onemogočeno zavoro na vrtinčne tokove

Prevoz odseka z onemogočeno zavoro na vrtinčne tokove

| Vlak se približuje odseku proge, na katerem se ne uporablja zavora na vrtinčne tokove.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, na katerem se ne uporablja zavora na vrtinčne tokove.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 56

strojevodja sprosti zavoro na vrtinčne tokove, če je uporabljena, razen ob izrednih razmerah.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 57

strojevodja ne uporabi zavore na vrtinčne tokove, razen ob izrednih razmerah.

6.26   Prevoz odseka z onemogočeno regenerativno zavoro

Prevoz odseka z onemogočeno regenerativno zavoro

| Vlak se približuje odseku proge, na katerem se ne uporablja regenerativna zavora.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, na katerem se ne uporablja regenerativna zavora.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 58

strojevodja sprosti regenerativno zavoro, če je uporabljena, razen ob izrednih razmerah.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 59

strojevodja ne uporabi regenerativne zavore, razen ob izrednih razmerah.

6.27   Prevoz odseka s tlačnim tesnilom

Prevoz odseka s tlačnim tesnilom

| Vlak se približuje odseku proge, na katerem je treba zapreti dovode zraka klimatskih naprav.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje odseku proge, na katerem je treba zapreti dovode zraka klimatskih naprav.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 60

strojevodja zapre dovode zraka klimatskih naprav.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 61

strojevodja pusti dovode zraka klimatskih naprav zaprte.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 62

lahko strojevodja odpre dovode zraka klimatskih naprav.

6.28   Sprožitev zvočne opozorilne naprave

Sprožitev zvočne opozorilne naprave

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 63

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 64

strojevodja uporabi zvočno opozorilno napravo, razen če to onemogočajo neusklajeni predpisi.

6.29   Sprememba faktorja adhezije

Sprememba faktorja adhezije

| Vlak je na odseku proge, na katerem je mogoče spremeniti faktor adhezije.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak je na odseku proge, na katerem je mogoče spremeniti faktor adhezije.

Stopnji 1, 2

Če nacionalna vrednost strojevodji omogoča, da izbere možnost ‚Spolzka tirnica‘, lahko to stori, kadar so pogoji glede adhezije slabi ali ko ga o tem obvesti prometnik. Če strojevodja ne dobi obvestila prometnika, preden izbere možnost ‚Spolzka tirnica‘, sam obvesti prometnika.

Če je prometnik obveščen o slabih pogojih adhezije, aktivira funkcijo ETCS za zmanjšano adhezijo, če je to mogoče; če pa to ni mogoče, sprejme ukrepe, ki jih je predpisal upravljavec infrastrukture, dokler ni znova vzpostavljeno normalno obratovanje.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 65

strojevodja upošteva notranje predpise prevoznika v železniškem prometu.

6.30   Prevoz območja brez radijske pokritosti

Prevoz območja brez radijske pokritosti

| Vlak je na odseku proge, kjer ni radijske pokritosti.
  Stopnja 2 |
| --- |

Vlak je na odseku proge, kjer ni radijske pokritosti.

Stopnja 2

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 66

lahko strojevodja nadaljuje vožnjo na podlagi katerega koli veljavnega dovoljenja za vožnjo.

Če strojevodja doseže točko, do katere velja dovoljenje, in je simbol še vedno prikazan, o tem obvesti prometnika. Prometnik in strojevodja upoštevata predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39).

6.31   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

6.32   Vožnja s priprego/doprego

Vožnja s priprego/doprego

| Nevodilna vlečna enota se pripne na vodilno vlečno enoto (ali vlak, ki vključuje vodilno vlečno enoto).
  Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Nevodilna vlečna enota se pripne na vodilno vlečno enoto (ali vlak, ki vključuje vodilno vlečno enoto).

Stopnje 0, 1, 2, NTC

6.32.1   Vstop v način NL

Vstop v način NL

Strojevodja nevodilne vlečne enote izbere način ‚Nevodilen‘.

Ko se na DMI prikaže naslednji simbol:

Image 67

strojevodja nevodilne vlečne enote potrdi strojevodji vodilne vlečne enote, da je nevodilna vlečna enota v načinu NL.

6.32.2   Vožnja s priprego/doprego

Vožnja s priprego/doprego

Obe strojevodji upoštevata notranje predpise prevoznika v železniškem prometu.

6.32.3   Izhod iz načina NL

Izhod iz načina NL

Ko je vlak v mirovanju, strojevodja nevodilne vlečne enote:

| (i) | uporabi zavore, |
| --- | --- |

(i)

uporabi zavore,

| (ii) | potrdi strojevodji vodilne vlečne enote, da nevodilna vlečna enota ni več v načinu NL. |
| --- | --- |

(ii)

potrdi strojevodji vodilne vlečne enote, da nevodilna vlečna enota ni več v načinu NL.

6.33   Preklic dovoljenja za vožnjo vlaka ERTMS

Preklic dovoljenja za vožnjo vlaka ERTMS

| Prometnik se odloči za spremembo obstoječe prometne ureditve.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Prometnik se odloči za spremembo obstoječe prometne ureditve.

Stopnji 1, 2

6.33.1   Ukrepi pred določitvijo prometne ureditve

Ukrepi pred določitvijo prometne ureditve

| (a) | Če je možno skrajšanje dovoljenja za vožnjo:
  če je mogoče, prometnik v ETCS stopnje 2 prekliče dovoljenje za vožnjo z uporabo skrajšanja dovoljenja za vožnjo. |
| --- | --- |

(a)

Če je možno skrajšanje dovoljenja za vožnjo:

če je mogoče, prometnik v ETCS stopnje 2 prekliče dovoljenje za vožnjo z uporabo skrajšanja dovoljenja za vožnjo.

| (b) | V vseh drugih primerih
  v vseh drugih primerih prometnik upošteva neusklajene predpise za zaustavitev vlaka, če ta še ne miruje.
  Ko vlak obmiruje, prometnik pred spreminjanjem prometne ureditve strojevodji z evropskim navodilom 3 ali drugimi razpoložljivimi sredstvi naroči, naj miruje in po potrebi razveljavi vsa preostala dovoljenja za vožnjo na vozilu. |
| --- | --- |

(b)

V vseh drugih primerih

v vseh drugih primerih prometnik upošteva neusklajene predpise za zaustavitev vlaka, če ta še ne miruje.

Ko vlak obmiruje, prometnik pred spreminjanjem prometne ureditve strojevodji z evropskim navodilom 3 ali drugimi razpoložljivimi sredstvi naroči, naj miruje in po potrebi razveljavi vsa preostala dovoljenja za vožnjo na vozilu.

6.33.2   Za ponovni zagon vlakov

Za ponovni zagon vlakov

Za ponovni zagon vlakov prometnik:

| (i) | izda dovoljenje za vožnjo vlaka ERTMS; |
| --- | --- |

(i)

izda dovoljenje za vožnjo vlaka ERTMS;

| (ii) | prekliče evropsko navodilo 3, če je bilo izdano. |
| --- | --- |

(ii)

prekliče evropsko navodilo 3, če je bilo izdano.

6.34   Ukrepanje ob izrednih razmerah

Ukrepanje ob izrednih razmerah

| Nastopile so izredne razmere.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Nastopile so izredne razmere.

Stopnji 1, 2

6.34.1   Za zaščito vlakov

Za zaščito vlakov

Ko član osebja odkrije, da so nastale izredne razmere, upošteva predpis 14 iz Dodatka B2.

Za ustavitev vlakov v ETCS stopnje 2 lahko prometnik uporabi nalog za zaustavitev v sili; nalog za zaustavitev v sili se lahko prekliče šele, ko je mogoče te vlake ponovno varno zagnati.

Prometnik lahko po potrebi uporabi evropsko navodilo 3, da ustavljeni vlaki ostanejo v mirovanju.

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Zaustavitev v sili‘

in vlak prisilno zavre, strojevodja upošteva predpis ‚Odziv na prisilno zaviranje‘ (oddelek 6.41).

6.34.2   Za ponovni zagon vlakov

Za ponovni zagon vlakov

Prometnik:

| (i) | odloči, ali je mogoče dovoliti vožnjo vlakov; |
| --- | --- |

(i)

odloči, ali je mogoče dovoliti vožnjo vlakov;

| (ii) | odloči, ali je treba izdati navodila in/ali omejitve za vožnjo vlakov; |
| --- | --- |

(ii)

odloči, ali je treba izdati navodila in/ali omejitve za vožnjo vlakov;

| (iii) | prekliče nalog za zaustavitev v sili, če je bil izdan; |
| --- | --- |

(iii)

prekliče nalog za zaustavitev v sili, če je bil izdan;

| (iv) | prekliče evropsko navodilo 3, če je bilo izdano; |
| --- | --- |

(iv)

prekliče evropsko navodilo 3, če je bilo izdano;

| (v) | strojevodjem da dovoljenje za ponovni zagon. |
| --- | --- |

(v)

strojevodjem da dovoljenje za ponovni zagon.

Za ponovni zagon vlakov, ki niso bili prisilno zavrti, in če je treba izdati navodila in/ali omejitve, prometnik izda evropska navodila. V ETCS stopnje 1 s signali ob progi strojevodja vozi po preglednosti do naslednjega signala ob progi.

Za ponovni zagon prisilno zavrtih vlakov prometnik in strojevodja upoštevata predpis ‚Odziv na prisilno zaviranje – za ponovni zagon‘ (oddelek 6.41.2).

6.34.3   Zaščita in ponovni zagon premikalnih voženj

Zaščita in ponovni zagon premikalnih voženj

Prometnik in strojevodja upoštevata neusklajene predpise.

6.35   Ustavljanje na varnem območju

Ustavljanje na varnem območju

| Strojevodja mora ustaviti vlak na varnem območju.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Strojevodja mora ustaviti vlak na varnem območju.

Stopnji 1, 2

Strojevodja na prikazovalniku preklopi na prikaz varnih območij, na katerih se lahko vlak ustavi.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 68

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 69

ter se strojevodja odloči ustaviti na navedenem varnem območju, upošteva preostalo razdaljo, prikazano na DMI, ali razdaljo do signala, ki označuje začetek varnega območja.

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 70

ali če vlak vozi brez dovoljenja za vožnjo ali če oprema ob progi ne podpira te funkcionalnosti in je ob progi naslednji signal:

Image 71

ter se strojevodja odloči ustaviti na navedenem varnem območju, ustavi vlak, pri čemer upošteva njegovo dolžino.

Ko je ob progi naslednji signal:

Image 72

je strojevodja obveščen, da je prispel do konca varnega območja.

6.36   Vleka s pomožno lokomotivo v načinu RV

Vleka s pomožno lokomotivo v načinu RV

| Vlak je treba premakniti vzvratno znotraj območja za umik vlaka z odprte proge.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak je treba premakniti vzvratno znotraj območja za umik vlaka z odprte proge.

Stopnji 1, 2

6.36.1   Priprava na premik v načinu RV

Priprava na premik v načinu RV

Ko je vlak v mirovanju in se prikaže naslednji simbol:

Image 73

strojevodja aktivira prehod v način RV, pri čemer po možnosti obvesti prometnika in upošteva vsa dodatna navodila.

6.36.2   Vožnja v načinu RV

Vožnja v načinu RV

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 74

strojevodja:

| (i) | to potrdi; |
| --- | --- |

(i)

to potrdi;

| (ii) | umakne vlak z odprte proge, pri čemer vleko prevzame pomožna lokomotiva, ob upoštevanju vseh navodil prometnika, takoj ko se prikaže naslednji simbol: |
| --- | --- |

(ii)

umakne vlak z odprte proge, pri čemer vleko prevzame pomožna lokomotiva, ob upoštevanju vseh navodil prometnika, takoj ko se prikaže naslednji simbol:

Image 75

| (iii) | ne prekorači najvišje dovoljene hitrosti za vožnjo v načinu RV; |
| --- | --- |

(iii)

ne prekorači najvišje dovoljene hitrosti za vožnjo v načinu RV;

| (iv) | ne preseže dovoljene razdalje, ki jo lahko prevozi. |
| --- | --- |

(iv)

ne preseže dovoljene razdalje, ki jo lahko prevozi.

6.36.3   Neupoštevanje dovoljene razdalje v načinu RV

Neupoštevanje dovoljene razdalje v načinu RV

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo z utripajočim okvirjem:

‚Razdalja v načinu RV ni upoštevana‘,

strojevodja:

| (i) | obvesti prometnika; |
| --- | --- |

(i)

obvesti prometnika;

| (ii) | v mirovanju potrdi, če dovoljena razdalja v načinu RV ni bila podaljšana; |
| --- | --- |

(ii)

v mirovanju potrdi, če dovoljena razdalja v načinu RV ni bila podaljšana;

| (iii) | sprosti zavoro. |
| --- | --- |

(iii)

sprosti zavoro.

6.36.4   Izhod iz načina RV

Izhod iz načina RV

Takoj ko je vlak umaknjen z odprte proge in obmiruje, strojevodja nemudoma obvesti prometnika. Če ni potreben dodaten premik v načinu RV, strojevodja zapre vozniški pult za izhod iz načina RV.

6.37   Odziv na nenamerne premike

Odziv na nenamerne premike

| Po mirovanju se vlak/premikalna kompozicija nenamerno premakne in ETCS na vozilu sproži zavoro.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Po mirovanju se vlak/premikalna kompozicija nenamerno premakne in ETCS na vozilu sproži zavoro.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Nenadzorovan premik‘,

strojevodja zavaruje vlak/premikalno kompozicijo v skladu z notranjimi predpisi prevoznika v železniškem prometu in potrdi uporabo zavore.

6.38   Ukrepanje v primeru neprimernosti proge, ki jo zazna sistem na vozilu

Ukrepanje v primeru neprimernosti proge, ki jo zazna sistem na vozilu

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Če se prikaže katero koli od naslednjih sporočil:

‚Neprimerna pot – nakladalni profil‘,

‚Neprimerna pot – vlečni sistem‘,

‚Neprimerna pot – kategorija osne obremenitve‘,

je bila zaznana neprimerna proga.

Strojevodja ustavi vlak z delovno zavoro.

Strojevodja obvesti prometnika in upošteva dana navodila.

6.39   Dovoljenje za prečkanje točke EOA

Dovoljenje za prečkanje točke EOA

| Strojevodja mora dobiti dovoljenje za prečkanje točke EOA.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Strojevodja mora dobiti dovoljenje za prečkanje točke EOA.

Stopnji 1, 2

Preden prometnik strojevodji z evropskim navodilom 1 izda dovoljenje za prečkanje točke EOA, v skladu z neusklajenimi predpisi:

| (i) | preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za progo; |
| --- | --- |

(i)

preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za progo;

| (ii) | preveri vse potrebne omejitve in/ali navodila ter jih vključi v evropsko navodilo 1; |
| --- | --- |

(ii)

preveri vse potrebne omejitve in/ali navodila ter jih vključi v evropsko navodilo 1;

| (iii) | preveri začasne omejitve hitrosti, ki se vključijo v evropsko navodilo 1. |
| --- | --- |

(iii)

preveri začasne omejitve hitrosti, ki se vključijo v evropsko navodilo 1.

Če lahko prometnik ugotovi, da je proga do točke, kjer se konča veljavnost dovoljenja, ki ga je treba izdati, prosta, lahko strojevodjo izvzame od vožnje po preglednosti proge v načinu SR.

Izdati je mogoče več evropskih navodil za enako število zaporednih signalov za zaustavitev ETCS, ki jih je treba prevoziti.

Za prečkanje točke EOA strojevodja:

| (iv) | od prometnika za to točko EOA prejme evropsko navodilo 1; |
| --- | --- |

(iv)

od prometnika za to točko EOA prejme evropsko navodilo 1;

| (v) | preveri predpisano omejitev hitrosti; |
| --- | --- |

(v)

preveri predpisano omejitev hitrosti;

| (vi) | uporabi funkcijo za neupoštevanje in |
| --- | --- |

(vi)

uporabi funkcijo za neupoštevanje in

| (vii) | ko se prikaže naslednji simbol: |
| --- | --- |

(vii)

ko se prikaže naslednji simbol:

Image 76

zažene vlak ali nadaljuje vožnjo,

upošteva hitrost z neupoštevanjem EOA, dokler je prikazan ta simbol.

6.40   Odziv na nepričakovane razmere ob pripravi vlaka na vožnjo

Odziv na nepričakovane razmere ob pripravi vlaka na vožnjo

| Stopnja 2 |
| --- |

Stopnja 2

6.40.1   Vlečna enota vozi kot vlak, vendar se zahteva potrditev za SH

Vlečna enota vozi kot vlak, vendar se zahteva potrditev za SH

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 77

strojevodja obvesti prometnika o situaciji, nato pa to potrdi in nadaljuje v skladu z navodili, ki jih prejme od prometnika.

6.40.2   Vlak je zavrnjen

Vlak je zavrnjen

Ko se na DMI prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Vlak je zavrnjen‘,

strojevodja prometnika obvesti o situaciji. Strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

6.41   Odziv na prisilno zaviranje

Odziv na prisilno zaviranje

| Vlak/premikalna kompozicija je bila prisilno zavrta.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak/premikalna kompozicija je bila prisilno zavrta.

Stopnji 1, 2

6.41.1   Takojšnji ukrepi

Takojšnji ukrepi

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 78

strojevodja domneva, da je prišlo do potencialno nevarne situacije, in izvede vsa potrebna dejanja za preprečitev ali zmanjšanje posledic. To lahko vključuje tudi vožnjo vlaka/premikalne kompozicije nazaj.

Ko se prikaže naslednji simbol z utripajočim okvirjem:

Image 79

strojevodja to potrdi in uporabi zavore.

(a)   Če je zaradi izrednih razmer potrebna takojšnja vožnja nazaj

Če je zaradi izrednih razmer potrebna takojšnja vožnja nazaj

Ko se strojevodja zaradi izrednih razmer odloči za vožnjo vlaka/premikalne kompozicije nazaj ali mu prometnik da navodila za to

in

ko se prikaže naslednji simbol:

Image 80

strojevodja izvede vožnjo vlaka/premikalne kompozicije nazaj, pri čemer upošteva vsa navodila prometnika.

Strojevodja takoj ko vlak/premikalna kompozicija obmiruje, prometnika obvesti o situaciji.

(b)   V vseh drugih primerih

V vseh drugih primerih

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 81

strojevodja prometnika obvesti o situaciji in upošteva dana navodila.

6.41.2   Za ponovni zagon

Za ponovni zagon

(a)   V začetni smeri

V začetni smeri

Preden prometnik strojevodji z evropskim navodilom 2 izda dovoljenje za nadaljevanje vožnje po prisilnem zaviranju, v skladu z neusklajenimi predpisi:

| (i) | preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za progo; |
| --- | --- |

(i)

preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za progo;

| (ii) | preveri vse potrebne omejitve in/ali navodila ter jih vključi v evropsko navodilo 2; |
| --- | --- |

(ii)

preveri vse potrebne omejitve in/ali navodila ter jih vključi v evropsko navodilo 2;

| (iii) | preveri začasne omejitve hitrosti, ki se vključijo v evropsko navodilo 2. |
| --- | --- |

(iii)

preveri začasne omejitve hitrosti, ki se vključijo v evropsko navodilo 2.

Če lahko prometnik ugotovi, da je proga do točke, kjer se konča dovoljena vožnja, prosta, lahko strojevodjo izvzame od vožnje po preglednosti proge v načinu SR.

Za nadaljevanje strojevodja:

| (i) | prejme evropsko navodilo 2 z vsemi dodatnimi navodili, ki jih da prometnik; |
| --- | --- |

(i)

prejme evropsko navodilo 2 z vsemi dodatnimi navodili, ki jih da prometnik;

| (ii) | glede na nalogo, ki jo je treba opraviti, izbere ‚Zagon‘ ali ‚Premik‘ in sledi navodilom iz evropskega navodila 2; |
| --- | --- |

(ii)

glede na nalogo, ki jo je treba opraviti, izbere ‚Zagon‘ ali ‚Premik‘ in sledi navodilom iz evropskega navodila 2;

| (iii) | znova zažene vlak/premikalno kompozicijo. |
| --- | --- |

(iii)

znova zažene vlak/premikalno kompozicijo.

Če se v ETCS stopnje 2 v kateri koli fazi postopka prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Napaka v komunikaciji‘,

strojevodja prometnika obvesti o situaciji. Prometnik in strojevodja upoštevata predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39). V tem primeru prometnik namesto evropskega navodila 2 izda evropsko navodilo 1.

(b)   V nasprotni smeri

V nasprotni smeri

Prometnik strojevodji naroči, da naj ostane v mirovanju in prekine vožnjo v skladu z evropskim navodilom 3, nato pa ponovno zažene vlak v nasprotni smeri v skladu z evropskim navodilom 7.

Strojevodja prekine vožnjo in nato upošteva predpis ‚Začetek obratovanja ETCS na vozilu‘ (oddelek 6.1) in predpis ‚Priprava na vožnjo‘ (oddelek 6.2). Če strojevodja ne upravlja iz vodilne kabine, upošteva notranje predpise prevoznika v železniškem prometu, da zagotovi varno vožnjo.

6.41.3   Po prisilnem zaviranju ni potreben premik

Po prisilnem zaviranju ni potreben premik

Če po prisilnem zaviranju ni potrebna vožnja vlaka/premikalne kompozicije, prometnik strojevodji naroči, da naj ostane v mirovanju in prekine vožnjo v skladu z evropskim navodilom 3.

6.41.4   Prisilno zaviranje v načinu SH ob prečkanju opredeljene meje premikalnega območja

Prisilno zaviranje v načinu SH ob prečkanju opredeljene meje premikalnega območja

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Kadar je treba premikalno kompozicijo prisilno zavreti ob prečkanju opredeljene meje ranžirnega območja, strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

6.42   Ukrepanje v primeru okvare ETCS ob progi

Ukrepanje v primeru okvare ETCS ob progi

| Oprema na vozilu prejme informacije o okvari opreme ETCS ob progi.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Oprema na vozilu prejme informacije o okvari opreme ETCS ob progi.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Okvara ob progi‘,

strojevodja prometnika obvesti o situaciji.

6.43   Ukrepanje ob nezdružljivosti med ETCS ob progi in ETCS na vozilu

Ukrepanje ob nezdružljivosti med ETCS ob progi in ETCS na vozilu

| Sistem zazna nezdružljivost med ETCS ob progi in ETCS na vozilu, zato je vlak prisilno zavrt.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Sistem zazna nezdružljivost med ETCS ob progi in ETCS na vozilu, zato je vlak prisilno zavrt.

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Oprema ob progi ni združljiva‘,

vlak ne more nadaljevati vožnje na podlagi ETCS.

Strojevodja upošteva predpis ‚Odziv na prisilno zaviranje‘ (oddelek 6.41).

6.44   Ukrepanje ob nezavarovanem nivojskem prehodu

Ukrepanje ob nezavarovanem nivojskem prehodu

| Vlak se približuje nivojskemu prehodu, ki ni zavarovan.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Vlak se približuje nivojskemu prehodu, ki ni zavarovan.

Stopnji 1, 2

6.44.1   Če je v načinu FS, OS ali LS

Če je v načinu FS, OS ali LS

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 82

strojevodja upošteva predpis 7 iz Dodatka B2.

6.44.2   Če je v načinu SR

Če je v načinu SR

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Nivojski prehod ni zavarovan‘,

strojevodja upošteva predpis 7 iz Dodatka B2.

6.45   Ukrepanje ob napaki pri branju balize

Ukrepanje ob napaki pri branju balize

| Pride do napake pri branju balize in ETCS na vozilu sproži zavore (vlak ni prisilno zavrt).
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Pride do napake pri branju balize in ETCS na vozilu sproži zavore (vlak ni prisilno zavrt).

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Napaka pri branju balize‘,

in vlak ni prisilno zavrt, strojevodja prometnika obvesti o situaciji.

Če ni prejeto novo dovoljenje za vožnjo, ko vlak obmiruje, prometnik strojevodji dovoli, da prečka točko EOA, pri čemer upošteva predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39).

Če se situacija ponovi, strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

6.46   Ukrepanje ob neuspelem prehodu med stopnjami

Ukrepanje ob neuspelem prehodu med stopnjami

| Prehod se izvede, vendar na vozilu ni prejeto dovoljenje za vožnjo, ki velja onkraj točke prehoda, ali pa ob prečkanju točke prehoda prehod ni izveden.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Prehod se izvede, vendar na vozilu ni prejeto dovoljenje za vožnjo, ki velja onkraj točke prehoda, ali pa ob prečkanju točke prehoda prehod ni izveden.

Stopnji 1, 2

Točka prehoda med stopnjami ETCS je lahko označena z naslednjim signalom ob progi:

Točka prehoda med stopnjami ETCS je lahko označena z naslednjim signalom ob progi:

Image 83
  (*)

| (*) | Za točne mere in razporeditev signala je treba uporabiti standard EN 16494:2015. |
| --- | --- |

(*)

Za točne mere in razporeditev signala je treba uporabiti standard EN 16494:2015.

6.46.1   Če je bil vlak prisilno zavrt

Če je bil vlak prisilno zavrt

Strojevodja in prometnik upoštevata predpis ‚Odziv na prisilno zaviranje‘ (oddelek 6.41).

Strojevodja po izbiri možnosti ‚Zagon‘:

| (i) | preveri pravilno stopnjo ETCS, ki jo je treba izbrati; |
| --- | --- |

(i)

preveri pravilno stopnjo ETCS, ki jo je treba izbrati;

| (ii) | spremeni stopnjo ETCS (predpis ‚Ročna sprememba podatkov‘ (oddelek 6.1.2))
  in nato znova zažene vlak. |
| --- | --- |

(ii)

spremeni stopnjo ETCS (predpis ‚Ročna sprememba podatkov‘ (oddelek 6.1.2))

in nato znova zažene vlak.

Če stopnja ETCS, ki jo je treba izbrati, ni na voljo na vozilu, strojevodja in prometnik upoštevata predpis 15 iz Dodatka B2.

6.46.2   Če je v načinu SR

Če je v načinu SR

Strojevodja:

| (i) | ustavi vlak; |
| --- | --- |

(i)

ustavi vlak;

| (ii) | upošteva naslednji predpis ‚V vseh drugih primerih‘ (oddelek 6.46.3). |
| --- | --- |

(ii)

upošteva naslednji predpis ‚V vseh drugih primerih‘ (oddelek 6.46.3).

6.46.3   V vseh drugih primerih

V vseh drugih primerih

Strojevodja:

| (i) | prometnika obvesti o situaciji; |
| --- | --- |

(i)

prometnika obvesti o situaciji;

| (ii) | v fazi mirovanja preveri pravilno stopnjo ETCS, ki jo je treba izbrati; |
| --- | --- |

(ii)

v fazi mirovanja preveri pravilno stopnjo ETCS, ki jo je treba izbrati;

| (iii) | spremeni stopnjo ETCS (predpis ‚Ročna sprememba podatkov‘ (oddelek 6.1.2))
  in nato znova zažene vlak. |
| --- | --- |

(iii)

spremeni stopnjo ETCS (predpis ‚Ročna sprememba podatkov‘ (oddelek 6.1.2))

in nato znova zažene vlak.

Če stopnja ETCS, ki jo je treba izbrati, ni na voljo na vozilu, strojevodja in prometnik upoštevata predpis 15 iz Dodatka B2.

6.47   Ukrepanje, če ni informacij o RBC

Ukrepanje, če ni informacij o RBC

| Na območju, ki ni opredeljeno kot območje brez radijske pokritosti, ni prejetih informacij o RBC in ETCS na vozilu sproži zavore (vlak ni prisilno zavrt).
  Stopnja 2 |
| --- |

Na območju, ki ni opredeljeno kot območje brez radijske pokritosti, ni prejetih informacij o RBC in ETCS na vozilu sproži zavore (vlak ni prisilno zavrt).

Stopnja 2

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Napaka v komunikaciji‘,

strojevodja prometnika obvesti o situaciji, ko je vlak v mirovanju.

Če ni prejeto novo dovoljenje za vožnjo, ko vlak obmiruje, prometnik strojevodji dovoli, da prečka točko EOA, pri čemer upošteva predpis ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39).

6.48   Ukrepanje ob napaki v radijski komunikaciji

Ukrepanje ob napaki v radijski komunikaciji

| Pojavi se napaka v radijski komunikaciji ETCS.
  Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Pojavi se napaka v radijski komunikaciji ETCS.

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 84

strojevodja preveri stopnjo ETCS, identifikacijske podatke o radijskem omrežju in identifikacijske podatke o RBC in telefonsko številko RBC ter jih po potrebi popravi (predpis ‚Ročna sprememba podatkov‘ (oddelek 6.1.2)).

Če še vedno ni mogoče vzpostaviti radijske komunikacije z RBC, strojevodja prometnika obvesti o situaciji.

(a)   V ETCS stopnje 2 ob pripravi na vožnjo, ko vlečna enota vozi v načinu SH

V ETCS stopnje 2 ob pripravi na vožnjo, ko vlečna enota vozi v načinu SH

Strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

(b)   V ETCS stopnje 2 ob pripravi na vožnjo s priprego/doprego

V ETCS stopnje 2 ob pripravi na vožnjo s priprego/doprego

Strojevodja nevodilne vlečne enote strojevodjo vodilne vlečne enote obvesti o napaki v radijski komunikaciji. Obe strojevodji upoštevata notranje predpise prevoznika v železniškem prometu.

(c)   V vseh drugih primerih

V vseh drugih primerih

Prometnik strojevodji izda dovoljenje za prečkanje točke EOA ob upoštevanju predpisa ‚Dovoljenje za prečkanje točke EOA‘ (oddelek 6.39).

6.49   Ukrepanje ob napaki pri samopreskusu

| Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Ko se strojevodji prikažejo informacije o napaki naprave ETCS, izklopi ETCS na vozilu in ga nato znova vklopi, da aktivira nov samopreskus. Če se znova prikažejo enake informacije, strojevodja poskusi odpraviti težavo na podlagi ustreznih tehničnih informacij. Če mu to ne uspe ali težave ni mogoče odpraviti, prometnika obvesti o situaciji.

Strojevodja zahteva zamenjavo vlečne enote.

Če je treba vlečno enoto premakniti, strojevodja in prometnik upoštevata predpis 15 iz Dodatka B2.

6.50   Ukrepanje v primeru okvare, ki vpliva na radijsko opremo na vozilu

Ukrepanje v primeru okvare, ki vpliva na radijsko opremo na vozilu

| Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Ko se zazna okvara radijske opreme na vozilu, strojevodja prometnika obvesti o situaciji.

6.50.1   Med pripravo vlečne enote

Med pripravo vlečne enote

| Stopnja 2 |
| --- |

Stopnja 2

Strojevodja zahteva zamenjavo vlečne enote.

Če je treba vlečno enoto premakniti, strojevodja obvesti prometnika ter upošteva predpise prevoznika v železniškem prometu in vsa navodila prometnika.

Če vlečne enote ni treba premakniti, strojevodja izklopi ETCS na vozilu.

6.50.2   Med vožnjo

Med vožnjo

| Stopnja 1 s funkcijo radijskega posredovanja, stopnja 2 |
| --- |

Stopnja 1 s funkcijo radijskega posredovanja, stopnja 2

Strojevodja in prometnik upoštevata predpis 15 iz Dodatka B2.

6.51   Ukrepanje ob odpovedi DMI

Ukrepanje ob odpovedi DMI

| DMI odpove.
  Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

DMI odpove.

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Če DMI odpove, strojevodja in prometnik upoštevata predpis 15 iz Dodatka B2, razen če je na pultu na voljo drug DMI.

6.52   Ukrepanje ob napaki v sistemu

Ukrepanje ob napaki v sistemu

| Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 85

strojevodja poskuša odpraviti težavo na podlagi ustreznih tehničnih informacij.

Če mu to ne uspe ali težave ni mogoče odpraviti, strojevodja in prometnik upoštevata predpis 15 iz Dodatka B2.

6.53   Ukrepanje ob napaki NTC

Ukrepanje ob napaki NTC

| Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚[ime NTC] ni uspelo‘,

strojevodja to potrdi in upošteva neusklajene predpise.

6.54   Ukrepanje ob VBC

Ukrepanje ob VBC

| Stopnje 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Stopnje 0, 1, 2, NTC

Strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

6.55   Vožnja v načinu AD

Vožnja v načinu AD

| Strojevodja vklopi ATO na vozilu.
  Stopnji 1, 2 |
| --- |

Strojevodja vklopi ATO na vozilu.

Stopnji 1, 2

6.55.1   Vklop ATO

Vklop ATO

Ko se prikaže naslednji simbol, lahko strojevodja vklopi samodejno obratovanje vlaka, tako da izbere simbol:

Image 86

Ko je obratovanje ATO vklopljeno, se prikaže naslednji simbol:

Image 87

Vožnja v načinu ATO

Ko se prikaže naslednji simbol:

Image 88

strojevodja:

| (i) | aktivira možnost ‚preskoči mesto zaustavitve vlaka‘, če to zahteva vozni red ali če mu je to naročeno; |
| --- | --- |

(i)

aktivira možnost ‚preskoči mesto zaustavitve vlaka‘, če to zahteva vozni red ali če mu je to naročeno;

| (ii) | ko vlak obmiruje na delujočem mestu zaustavitve vlaka, lahko ročno premakne vlak, da popravi njegov položaj, in sicer v smeri naprej (če je prikazan simbol

  ) po obvestilu potnikom ali v smeri nazaj (če je prikazan simbol

  ), če mu to dovoli prometnik in potem ko je ustrezno obvestil potnike, dokler se ne prikaže simbol

  ; |
| --- | --- |

(ii)

ko vlak obmiruje na delujočem mestu zaustavitve vlaka, lahko ročno premakne vlak, da popravi njegov položaj, in sicer v smeri naprej (če je prikazan simbol
  Image 89
  ) po obvestilu potnikom ali v smeri nazaj (če je prikazan simbol
  Image 90
  ), če mu to dovoli prometnik in potem ko je ustrezno obvestil potnike, dokler se ne prikaže simbol
  Image 91
  ;

| (iii) | odpre/zapre vrata, če je k temu pozvan z ustreznimi navedbami na DMI. |
| --- | --- |

(iii)

odpre/zapre vrata, če je k temu pozvan z ustreznimi navedbami na DMI.

6.55.2   Izklop ATO

Izklop ATO

Voznik lahko izključi ATO, tako da:

| (i) | izbere gumb, povezan s to ikono

  ; |
| --- | --- |

(i)

izbere gumb, povezan s to ikono
  Image 92
  ;

| (ii) | uporabi zavoro; |
| --- | --- |

(ii)

uporabi zavoro;

| (iii) | izklopi ATO; |
| --- | --- |

(iii)

izklopi ATO;

| (iv) | izbere možnost ‚Neupoštevanje‘ (Override). |
| --- | --- |

(iv)

izbere možnost ‚Neupoštevanje‘ (Override).

Ko se način ATO izklopi, si strojevodja ogleda ikono, ki prikazuje trenutni način ETCS, in upošteva predpis, ki se uporablja za način, na katerega je preklopil vlak.

6.56   Ukrepanje ob napaki v sistemu TIMS

Ukrepanje ob napaki v sistemu TIMS

| Stopnja 2, ko je treba potrditi celovitost vlaka |
| --- |

Stopnja 2, ko je treba potrditi celovitost vlaka

Ko oseba, ki pripravi vlak/strojevodja vlaka, ki naj bi vozil ali vozi na območju ETCS stopnje 2, na katerem je treba potrditi celovitost vlaka, ugotovi, da je prišlo do napake v sistemu TIMS, upošteva predpis 15 iz Dodatka B2.

6.57   Ukrepanje ob okvari odometra

Ukrepanje ob okvari odometra

| Stopnji 1, 2 |
| --- |

Stopnji 1, 2

Ko se prikaže naslednje besedilno sporočilo:

‚Odometer v okvari‘,

strojevodja upošteva predpis 15 iz Dodatka B2.

7.   OPERATIVNI PREDPISI ZA GLASOVNO RADIJSKO KOMUNIKACIJO GSM-R

7.1   Izbira načina GSM-R

Izbira načina GSM-R

| Strojevodja mora spremeniti način GSM-R. |
| --- |

Strojevodja mora spremeniti način GSM-R.

Če prikazani način GSM-R ne ustreza nalogi, ki jo je treba opraviti (vožnja vlaka ali premikalna vožnja), strojevodja izbere pravilni način.

7.2   Vnos funkcionalne številke

Vnos funkcionalne številke

| Oseba, ki pripravi vlak/strojevodja izvaja prijavo. |
| --- |

Oseba, ki pripravi vlak/strojevodja izvaja prijavo.

Oseba, ki pripravi vlak/strojevodja vnese funkcionalno številko:

| (i) | čim prej pred prvim odhodom; |
| --- | --- |

(i)

čim prej pred prvim odhodom;

| (ii) | ob vsaki spremembi funkcionalne številke. |
| --- | --- |

(ii)

ob vsaki spremembi funkcionalne številke.

7.3   Izbira omrežja GSM-R na mejnem prehodu

Izbira omrežja GSM-R na mejnem prehodu

| Vlak se približuje mejnemu prehodu. |
| --- |

Vlak se približuje mejnemu prehodu.

7.3.1   Onemogočena samodejna izbira omrežja

Onemogočena samodejna izbira omrežja

Ko se vlak približuje odseku v bližini meje omrežja, strojevodja onemogoči funkcijo samodejne izbire omrežja (na vozilu) na kabinskem radijskem aparatu, če se aktivira in če jo mora onemogočiti v skladu z Navodilom o poti.

7.3.2   Izbira drugega omrežja GSM-R

Izbira drugega omrežja GSM-R

Ko mora strojevodja v skladu z Navodilom o poti ali omrežnim signalom GSM-R

Image 93
  *

izbrati drugo omrežje GSM-R, na kabinskem radijskem aparatu izbere navedeno omrežje GSM-R, razen če je omrežje izbrano na podlagi ukaza ETCS ob progi. Če strojevodja izvaja klic v sili, ne nadaljuje ročne izbire, dokler je klic aktiven.

| * | Za točne mere in razporeditev signala je treba uporabiti standard EN 16494:2015. |
| --- | --- |

*

Za točne mere in razporeditev signala je treba uporabiti standard EN 16494:2015.

7.4   Odjava

Odjava

| Vlak je treba ročno odjaviti. |
| --- |

Vlak je treba ročno odjaviti.

Strojevodja ob koncu vožnje vlaka ali na zahtevo prometnika izvede odjavo.

7.5   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

7.6   Ukrepanje ob napaki pri samopreskusu

Ukrepanje ob napaki pri samopreskusu

Kadar se prikaže besedilno sporočilo, ki kaže na neuspešen samopreskus CabRadio GSM-R (npr. ‚Samopreskus je bil neuspešen‘), strojevodja o tem obvesti prometnika.

Strojevodja in prometnik upoštevata predpis 8 iz Dodatka B2.

7.7   Ukrepanje, če po začetku vožnje vlaka ni omrežja GSM-R

Ukrepanje, če po začetku vožnje vlaka ni omrežja GSM-R

Kadar se prikaže besedilno sporočilo, ki kaže, da ni omrežja GSM-R (npr. ‚Ni omrežja‘, ‚Ni signala GSM-R‘), strojevodja in prometnik uporabita predpis 8.2 iz Dodatka B2.

7.8   (se ne uporablja)

(se ne uporablja)

7.9   Ukrepanje ob napaki pri odjavi

Ukrepanje ob napaki pri odjavi

Če odjava ni mogoča, strojevodja prometnika obvesti o situaciji ter upošteva predpise prevoznika v železniškem prometu in vsa dana navodila.

7.10   Ukrepanje, če funkcionalna številka ni na voljo

Ukrepanje, če funkcionalna številka ni na voljo

Kadar se prikaže besedilno sporočilo, ki kaže, da vnesena funkcionalna številka ni na voljo (npr. ‚Številka ni na voljo‘), oseba, ki pripravi vlak/strojevodja preveri številko in se poskusi ponovno registrirati s pravilno številko.

Če prijava znova ne uspe, prometnika obvesti o situaciji ter upošteva predpise prevoznika v železniškem prometu in vsa dana navodila.

7.11   Ukrepanje, če se funkcionalna številka že uporablja

Ukrepanje, če se funkcionalna številka že uporablja

Kadar se prikaže besedilno sporočilo, ki kaže, da je vnesena funkcionalna številka že v uporabi (npr. ‚Številka se že uporablja‘ ali ‚Številka že dodeljena‘), oseba, ki pripravi vlak/strojevodja preveri številko in se poskusi ponovno registrirati z uporabo pravilne številke.

Če je bila uporabljena funkcionalna številka pravilna, mora oseba, ki pripravi vlak/strojevodja to funkcionalno številko poklicati in drugo stran prositi, naj odjavi trenutno številko, razen če to preprečujejo neusklajeni predpisi.

| (i) | Če je klic uspešen in druga stran odjavi zadevno številko, oseba, ki pripravi vlak/strojevodja znova začne postopek vnosa funkcionalne številke. |
| --- | --- |

(i)

Če je klic uspešen in druga stran odjavi zadevno številko, oseba, ki pripravi vlak/strojevodja znova začne postopek vnosa funkcionalne številke.

| (ii) | Če ni odgovora na klic, oseba, ki pripravi vlak/strojevodja začne prisilno odjavo določene funkcionalne številke. |
| --- | --- |

(ii)

Če ni odgovora na klic, oseba, ki pripravi vlak/strojevodja začne prisilno odjavo določene funkcionalne številke.

V vseh drugih primerih oseba, ki pripravi vlak/strojevodja obvesti prometnika o težavi in upošteva vsa dana navodila.

7.12   Ukrepanje ob napaki pri vnosu funkcionalne številke

Ukrepanje ob napaki pri vnosu funkcionalne številke

Če ni mogoče vnesti funkcionalne številke, oseba, ki pripravi vlak/strojevodja prometnika obvesti o situaciji ter upošteva predpise prevoznika v železniškem prometu in vsa dana navodila.

7.13   Javno omrežje GSM kot primarno komunikacijsko sredstvo (če je ta možnost na voljo na vozilu)

Javno omrežje GSM kot primarno komunikacijsko sredstvo (če je ta možnost na voljo na vozilu)

7.13.1   Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM

Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM

Ko strojevodja dobi ustrezna navodila na podlagi signala, ki označuje vstop v omrežje GSM, ali na podlagi Navodila o poti, izbere navedeno javno omrežje GSM, razen če je omrežje samodejno izbrano.

Strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

7.13.2   Prehod z javnega omrežja GSM na GSM-R

Prehod z javnega omrežja GSM na GSM-R

Ko strojevodja dobi ustrezna navodila na podlagi signala, ki označuje (ponovni) vstop v omrežje GSM-R, ali na podlagi Navodila o poti, izbere navedeno omrežje GSM-R, razen če je to omrežje samodejno izbrano.

Če omrežje GSM-R ni na voljo, strojevodja upošteva predpis 8.2 iz Dodatka B2.

7.14   Javno omrežje GSM kot nadomestno komunikacijsko sredstvo (če je ta možnost na voljo na vozilu)

Javno omrežje GSM kot nadomestno komunikacijsko sredstvo (če je ta možnost na voljo na vozilu)

7.14.1   Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM

Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM

Če je povezava z omrežjem GSM-R izgubljena, strojevodja izbere nadomestno javno omrežje GSM, če ima dovoljenje za to na podlagi navodil, ki mu jih je predhodno dal prometnik ali so navedena v Priročniku in/ali Navodilu o poti, razen če je terminal GSM-R na vozilu konfiguriran za samodejno izbiro omrežja.

Strojevodja in prometnik upoštevata neusklajene predpise.

7.14.2   Prehod z javnega omrežja GSM na GSM-R

Prehod z javnega omrežja GSM na GSM-R

Strojevodja na zahtevo prometnika ali na podlagi navodil v priročniku in/ali Navodilu o poti ročno izbere navedeno omrežje GSM-R na kabinskem radijskem aparatu, razen če je terminal GSM-R na vozilu konfiguriran za samodejno izbiro omrežja.

8.   DEL A – NAMENOMA PRAZNO

9.   DEL B – SEZNAM OPERATIVNIH KATEGORIJ VLAKOV ETCS

Operativne kategorije vlakov ETCS so navedene v spodnji preglednici:

| Oznaka | Vrsta vlaka | Vrsta zavore | Primanjkljaj nadvišanja |
| --- | --- | --- | --- |
| PASS 1 | potniški vlak | P | 80 |
| PASS 2 | 130 |
| PASS 3 | 150 |
| TILT 1 | potniški vlak z nagibno tehniko | 165 |
| TILT 2 | 180 |
| TILT 3 | 210 |
| TILT 4 | 225 |
| TILT 5 | 245 |
| TILT 6 | 275 |
| TILT 7 | 300 |
| FP 1 | tovorni vlak | 80 |
| FP 2 | 100 |
| FP 3 | 130 |
| FP 4 | 150 |
| FG 1 | G | 80 |
| FG 2 | 100 |
| FG 3 | 130 |
| FG 4 | 150 |

Oznaka

Vrsta vlaka

Vrsta zavore

Primanjkljaj nadvišanja

PASS 1

potniški vlak

P

80

PASS 2

130

PASS 3

150

TILT 1

potniški vlak z nagibno tehniko

165

TILT 2

180

TILT 3

210

TILT 4

225

TILT 5

245

TILT 6

275

TILT 7

300

FP 1

tovorni vlak

80

FP 2

100

FP 3

130

FP 4

150

FG 1

G

80

FG 2

100

FG 3

130

FG 4

150

10.   DEL C – PREGLEDNICA SKLICEV NA NEUSKLAJENE PREDPISE

V tem delu so navedeni neharmonizirani predpisi iz Dodatka A.

V preglednici je poleg tega opredeljen subjekt (upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu), ki je odgovoren za določitev vseh potrebnih dodatnih podrobnosti za vsakega od teh predpisov v svojem sistemu upravljanja varnosti.

| Sklic | Področje | Odgovorni |
| --- | --- | --- |
| 5.1.1 | Strojevodjevo upoštevanje proge v kabinski signalizaciji | RU |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Preverjanje razmer na poti | IM |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Preverjanje potrebnih omejitev in/ali navodil za vožnjo v načinu SR | IM |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Preverjanje omejitev hitrosti, nižjih od najvišje dovoljene hitrosti za SR | IM |
| 6.3.1 | Ročni vstop v način SH | RU |
| 6.3.3 | Vožnja v načinu SH | IM |
| 6.3.6 | SH zavrnjen z RBC/zahteva za SH neuspešna | IM |
| 6.3.7 | Prečkanje opredeljene meje premikalnega območja | IM |
| 6.7.1 | Najava prehoda na ETCS stopnje 0 | IM |
| 6.7.3 | Vožnja v ETCS stopnje 0 | IM |
| 6.11.1 | Najava prehoda na ETCS stopnje NTC | IM |
| 6.11.3 | Vožnja v ETCS stopnje NTC | IM |
| 6.15 | Potrditev LS | IM |
| 6.15 | Vožnja v načinu LS | IM |
| 6.16 | Potrditev UN | IM |
| 6.16 | Vožnja v načinu UN | IM |
| 6.17 | Potrditev SN | IM |
| 6.17 | Vožnja v načinu SN | IM |
| 6.28 | Sprožitev zvočne opozorilne naprave | IM |
| 6.33.1 | Preklic dovoljenja za vožnjo vlaka ERTMS | IM |
| 6.34.3 | Zaščita in ponovni zagon premikalnih voženj | IM |
| 6.40.2 | Vlak je zavrnjen ob pripravi na vožnjo | IM |
| 6.41.4 | Prisilno zaviranje v načinu SH | IM |
| 6.45 | Ukrepanje ob napaki pri branju balize | IM |
| 6.48(a) | Ukrepanje ob napaki v radijski komunikaciji, ko se zahteva SH | IM |
| 6.53 | Ukrepanje ob napaki NTC | IM |
| 6.54 | Ukrepanje ob VBC | IM |
| 7.11 | Ukrepanje, če se funkcionalna številka že uporablja | IM |
| 7.13.1 | Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM | IM |
| 7.14.1 | Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM | IM |

Sklic

Področje

Odgovorni

5.1.1

Strojevodjevo upoštevanje proge v kabinski signalizaciji

RU

6.2.4

6.39

6.41.2

Preverjanje razmer na poti

IM

6.2.4

6.39

6.41.2

Preverjanje potrebnih omejitev in/ali navodil za vožnjo v načinu SR

IM

6.2.4

6.39

6.41.2

Preverjanje omejitev hitrosti, nižjih od najvišje dovoljene hitrosti za SR

IM

6.3.1

Ročni vstop v način SH

RU

6.3.3

Vožnja v načinu SH

IM

6.3.6

SH zavrnjen z RBC/zahteva za SH neuspešna

IM

6.3.7

Prečkanje opredeljene meje premikalnega območja

IM

6.7.1

Najava prehoda na ETCS stopnje 0

IM

6.7.3

Vožnja v ETCS stopnje 0

IM

6.11.1

Najava prehoda na ETCS stopnje NTC

IM

6.11.3

Vožnja v ETCS stopnje NTC

IM

6.15

Potrditev LS

IM

6.15

Vožnja v načinu LS

IM

6.16

Potrditev UN

IM

6.16

Vožnja v načinu UN

IM

6.17

Potrditev SN

IM

6.17

Vožnja v načinu SN

IM

6.28

Sprožitev zvočne opozorilne naprave

IM

6.33.1

Preklic dovoljenja za vožnjo vlaka ERTMS

IM

6.34.3

Zaščita in ponovni zagon premikalnih voženj

IM

6.40.2

Vlak je zavrnjen ob pripravi na vožnjo

IM

6.41.4

Prisilno zaviranje v načinu SH

IM

6.45

Ukrepanje ob napaki pri branju balize

IM

6.48(a)

Ukrepanje ob napaki v radijski komunikaciji, ko se zahteva SH

IM

6.53

Ukrepanje ob napaki NTC

IM

6.54

Ukrepanje ob VBC

IM

7.11

Ukrepanje, če se funkcionalna številka že uporablja

IM

7.13.1

Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM

IM

7.14.1

Prehod z GSM-R na javno omrežje GSM

IM

| (46) | Dodatek B se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek B
  Temeljna operativna načela in skupni operativni predpisi

   



  ; |
| --- | --- | --- |

(46)

Dodatek B se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek B

Temeljna operativna načela in skupni operativni predpisi

| (b) | točka 11 se nadomesti z naslednjim:
  „11.   DOVOLJENJE ZA PREČKANJE TOČKE, DO KATERE VELJA DOVOLJENJE ZA VOŽNJO
  Strojevodja zadevnega vlaka mora dobiti dovoljenje za prečkanje točke, do katere velja dovoljenje za vožnjo.
  Ko prometnik da to dovoljenje, strojevodji da tudi vsa navodila v zvezi z vožnjo. Strojevodja upošteva ta navodila in ne prekorači morebitne omejitve hitrosti, kjer ta velja, dokler ne doseže mesta, od koder lahko normalno nadaljuje vožnjo.“; |
| --- | --- |

(b)

točka 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.   DOVOLJENJE ZA PREČKANJE TOČKE, DO KATERE VELJA DOVOLJENJE ZA VOŽNJO

Strojevodja zadevnega vlaka mora dobiti dovoljenje za prečkanje točke, do katere velja dovoljenje za vožnjo.

Ko prometnik da to dovoljenje, strojevodji da tudi vsa navodila v zvezi z vožnjo. Strojevodja upošteva ta navodila in ne prekorači morebitne omejitve hitrosti, kjer ta velja, dokler ne doseže mesta, od koder lahko normalno nadaljuje vožnjo.“;

| (c) | v točki 13 se doda naslednji četrti odstavek:

  „Oseba, ki prejme klic v sili, posluša in ne posega v komunikacijo, ki je v teku, razen da zagotovi informacije, ki so pomembne v zvezi s tem.“; |
| --- | --- |

(c)

v točki 13 se doda naslednji četrti odstavek:

„Oseba, ki prejme klic v sili, posluša in ne posega v komunikacijo, ki je v teku, razen da zagotovi informacije, ki so pomembne v zvezi s tem.“;

| (d) | točka 14 se nadomesti z naslednjim:
  „14.   TAKOJŠNJI UKREPI ZA PREPREČEVANJE NEVARNOSTI ZA VLAKE
  Osebje prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, ki odkrije nevarnost za vlake, takoj sprejme ukrepe za zaustavitev vseh vlakov, ki bi lahko bili v nevarnosti, opozori prometnika in po potrebi sprejme vse druge ukrepe za preprečevanje škode ali izgub, zlasti:






  (1) | vsi strojevodje, ki so bili obveščeni o nevarnosti za svoj vlak, vlak ustavijo takoj, ko lahko to varno storijo, in prometnika s klicem v sili nemudoma opozorijo na nevarnost; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 14 se nadomesti z naslednjim:

„14.   TAKOJŠNJI UKREPI ZA PREPREČEVANJE NEVARNOSTI ZA VLAKE

Osebje prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture, ki odkrije nevarnost za vlake, takoj sprejme ukrepe za zaustavitev vseh vlakov, ki bi lahko bili v nevarnosti, opozori prometnika in po potrebi sprejme vse druge ukrepe za preprečevanje škode ali izgub, zlasti:

(1)

vsi strojevodje, ki so bili obveščeni o nevarnosti za svoj vlak, vlak ustavijo takoj, ko lahko to varno storijo, in prometnika s klicem v sili nemudoma opozorijo na nevarnost;

| (2) | vsak prometnik, ki je bil obveščen o nevarnosti, vse strojevodje ustrezno opozori s klicem v sili ali s katerim koli drugim razpoložljivim sredstvom.“; |
| --- | --- |

(2)

vsak prometnik, ki je bil obveščen o nevarnosti, vse strojevodje ustrezno opozori s klicem v sili ali s katerim koli drugim razpoložljivim sredstvom.“;

| (e) | točka 15 se spremeni:






  (i) | tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Če strojevodja odkrije okvaro katere koli opreme na vlaku, ki vpliva na vožnjo vlaka:






  — | prometnika obvesti o teh razmerah, lokaciji in omejitvah vlaka, če se dovoli nadaljevanje vožnje vlaka; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

točka 15 se spremeni:

(i)

tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Če strojevodja odkrije okvaro katere koli opreme na vlaku, ki vpliva na vožnjo vlaka:

—

prometnika obvesti o teh razmerah, lokaciji in omejitvah vlaka, če se dovoli nadaljevanje vožnje vlaka;

| — | ne začne ali nadaljuje vožnje, dokler od prometnika ne dobi dovoljenja za to.“; |
| --- | --- |

—

ne začne ali nadaljuje vožnje, dokler od prometnika ne dobi dovoljenja za to.“;

| (ii) | vstavi se naslednji četrti odstavek:

  „Če prometnik dovoli začetek ali nadaljevanje vožnje vlaka, strojevodja vožnjo nadaljuje ob upoštevanju omejitev, ki veljajo za vlak.“; |
| --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednji četrti odstavek:

„Če prometnik dovoli začetek ali nadaljevanje vožnje vlaka, strojevodja vožnjo nadaljuje ob upoštevanju omejitev, ki veljajo za vlak.“;

| (f) | doda se naslednja točka 18:
  „18.   VSTOP NA ZASEDEN ODSEK PROGE NA POSTAJI






  — | V primeru nenačrtovanega vstopa na zaseden odsek proge prometnik pred izdajo dovoljenja za vstop na zaseden odsek proge zagotovi, da so zadevni strojevodje obveščeni o okoliščinah. |
| --- | --- | --- |

(f)

doda se naslednja točka 18:

„18.   VSTOP NA ZASEDEN ODSEK PROGE NA POSTAJI

—

V primeru nenačrtovanega vstopa na zaseden odsek proge prometnik pred izdajo dovoljenja za vstop na zaseden odsek proge zagotovi, da so zadevni strojevodje obveščeni o okoliščinah.

| — | V vseh primerih, ko mora vlak vstopiti na zaseden odsek proge, mora prometnik pred izdajo dovoljenja za vstop dobiti potrditev, da se vlak ali vozila, ki zasedajo tir, ne bodo premaknila proti vlaku, ki prihaja na zasedeni odsek.“; |
| --- | --- |

—

V vseh primerih, ko mora vlak vstopiti na zaseden odsek proge, mora prometnik pred izdajo dovoljenja za vstop dobiti potrditev, da se vlak ali vozila, ki zasedajo tir, ne bodo premaknila proti vlaku, ki prihaja na zasedeni odsek.“;

| (47) | Dodatek C se spremeni:






  (a) | v oddelku C1 se doda nova točka 2.4:
  „2.4   Glosar železniških izrazov

  Če je ustrezno, prevoznik v železniškem prometu sestavi glosar železniških izrazov za vsako omrežje, v katerem obratujejo njegovi vlaki. Glosar vsebuje izraze, ki se redno uporabljajo v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu, in v ‚delovnem‘ jeziku upravljavcev infrastrukture, na kateri prevoznik v železniškem prometu opravlja svoje dejavnosti, ter temelji na terminologiji, ki jo uporablja zadevni upravljavec infrastrukture.“; |
| --- | --- | --- |

(47)

Dodatek C se spremeni:

(a)

v oddelku C1 se doda nova točka 2.4:

„2.4   Glosar železniških izrazov

Glosar železniških izrazov

Če je ustrezno, prevoznik v železniškem prometu sestavi glosar železniških izrazov za vsako omrežje, v katerem obratujejo njegovi vlaki. Glosar vsebuje izraze, ki se redno uporabljajo v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu, in v ‚delovnem‘ jeziku upravljavcev infrastrukture, na kateri prevoznik v železniškem prometu opravlja svoje dejavnosti, ter temelji na terminologiji, ki jo uporablja zadevni upravljavec infrastrukture.“;

| (b) | točka 3 oddelka C1 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komunikacijska pravila

  Zaradi pravilnega razumevanja komunikacije v zvezi z varnostjo se ne glede na uporabljeno komunikacijsko sredstvo upoštevajo naslednja pravila:“; |
| --- | --- |

(b)

točka 3 oddelka C1 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komunikacijska pravila

Komunikacijska pravila

Zaradi pravilnega razumevanja komunikacije v zvezi z varnostjo se ne glede na uporabljeno komunikacijsko sredstvo upoštevajo naslednja pravila:“;

| (c) | oddelek C2 se spremeni:






  (i) | naslov in točka 1 se nadomestita z naslednjim:
  „C2.   Evropska navodila

  1.   Uvod

  Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture uporabljajo evropska navodila v postopku komuniciranja v naslednjih primerih:






  (1) | dovoljenje za prečkanje točke, do katere velja dovoljenje za vožnjo; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

oddelek C2 se spremeni:

(i)

naslov in točka 1 se nadomestita z naslednjim:

„C2.   Evropska navodila

Evropska navodila

1.   Uvod

Uvod

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture uporabljajo evropska navodila v postopku komuniciranja v naslednjih primerih:

(1)

dovoljenje za prečkanje točke, do katere velja dovoljenje za vožnjo;

| (2) | dovoljenje za nadaljevanje po prisilnem zaviranju; |
| --- | --- |

(2)

dovoljenje za nadaljevanje po prisilnem zaviranju;

| (3) | obveznost, da vlak ostane v mirovanju; |
| --- | --- |

(3)

obveznost, da vlak ostane v mirovanju;

| (4) | preklic navodila; |
| --- | --- |

(4)

preklic navodila;

| (5) | obveznost vožnje z omejitvijo hitrosti; |
| --- | --- |

(5)

obveznost vožnje z omejitvijo hitrosti;

| (6) | obveznost vožnje po preglednosti proge; |
| --- | --- |

(6)

obveznost vožnje po preglednosti proge;

| (7) | dovoljenje za začetek vožnje po pripravi na vožnjo; |
| --- | --- |

(7)

dovoljenje za začetek vožnje po pripravi na vožnjo;

| (8) | dovoljenje za prečkanje nivojskih prehodov v okvari; |
| --- | --- |

(8)

dovoljenje za prečkanje nivojskih prehodov v okvari;

| (9) | obveznost vožnje pri omejeni oskrbi z električno energijo; |
| --- | --- |

(9)

obveznost vožnje pri omejeni oskrbi z električno energijo;

| (10–20) | REZERVIRANO |
| --- | --- |

(10–20)

REZERVIRANO

Številke od 1 do 20 so rezervirane za evropska navodila.

Uporaba evropskih navodil št. 1–4 in 7 je obvezna za ETCS v skladu s predpisi iz Dodatka A.

Kadar mora prometnik izdati operativno navodilo, za katero obstaja evropsko navodilo, uporabi to evropsko navodilo. Če operativno navodilo v zvezi s sistemom razreda B zahteva več informacij kot evropska navodila, se lahko namesto teh uporabi nacionalno navodilo. V tem primeru lahko upravljavec infrastrukture te zahteve določi v svojih nacionalnih navodilih.

Če so nacionalna navodila, ki jih pripravi posamezni upravljavec infrastrukture, oštevilčena, se za njihovo oštevilčenje uporabijo številke od 21 naprej.

Nacionalna navodila imajo vsaj enako vsebino kot evropska navodila.“;

| (ii) | v točki 2 se besedna zveza „premikalni sestav“ nadomesti z besedno zvezo „premikalna kompozicija“ in doda se naslednji četrti odstavek:

  „Z odstopanjem od tega se lahko evropsko navodilo 3 prekliče tudi z evropskim navodilom 1, 2 ali 7, ne da bi bilo potrebno posebno evropsko navodilo 4.“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki 2 se besedna zveza „premikalni sestav“ nadomesti z besedno zvezo „premikalna kompozicija“ in doda se naslednji četrti odstavek:

„Z odstopanjem od tega se lahko evropsko navodilo 3 prekliče tudi z evropskim navodilom 1, 2 ali 7, ne da bi bilo potrebno posebno evropsko navodilo 4.“;

| (iii) | v točki 3 se besedna zveza „premikalni sestav“ nadomesti z besedno zvezo „premikalna kompozicija“, prvi odstavek pa se nadomesti z naslednjim:

  „Operativno navodilo vključuje informacije, ki se posredujejo v digitalni obliki, ustno, fizično na papirju ali kot ustna navodila, ki jih mora zapisati strojevodja, ali z drugimi varnimi načini komunikacije z enako ravnjo informacij.“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki 3 se besedna zveza „premikalni sestav“ nadomesti z besedno zvezo „premikalna kompozicija“, prvi odstavek pa se nadomesti z naslednjim:

„Operativno navodilo vključuje informacije, ki se posredujejo v digitalni obliki, ustno, fizično na papirju ali kot ustna navodila, ki jih mora zapisati strojevodja, ali z drugimi varnimi načini komunikacije z enako ravnjo informacij.“;

| (iv) | točke 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:
  „6.   Evropska navodila

  Vsakemu okencu, podatkovnemu polju in možnosti vnosa v polje v evropskem navodilu se dodeli enkraten črkovni ali številčni identifikator. Oštevilčenim identifikatorjem, ki so del več evropskih navodil, se dodeli identifikator, ki se začne z ‚x‘ namesto s številko evropskega navodila. Ta črka ‚x‘ se lahko s številko evropskega navodila nadomesti le, če se to navodilo prenese digitalno.
  Medtem ko je treba uporabiti vsebino in identifikatorje ter upoštevati abecedni in številčni vrstni red identifikatorjev, je sama oblika okvirna.
  Če se določeno okence, polje ali možnost vnosa v polje v državi članici ali omrežju upravljavca infrastrukture ne bo uporabljalo, v evropskem navodilu ni treba prikazati tega okenca, polja ali možnosti vnosa v polje.
  Ne doda se nobeno okence, polje ali možnost vnosa v polje.
  Področje uporabe posameznega polja ne sme presegati področja uporabe evropskega navodila, ki mu pripada.
  Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu lahko dodata navodila o tem, kako izpolniti in brati obrazce evropskih navodil, če te smernice niso del komunikacijskega postopka.













































  7.   Sporočanje operativnega navodila

  Vse strani v komunikacijskih postopkih uporabljajo naslednjo terminologijo:






  Stanje | Terminologija |
| --- | --- | --- |
| Začetek posredovanja operativnega navodila | ‚pripravi postopek ... [identifikacija postopka]‘ |
| Potrditev, da se lahko operativno navodilo posreduje | ‚pripravljen za postopek ... [identifikacija postopka]‘ |
| Preklic operativnega navodila | ‚prekliči postopek ... [identifikacija postopka]‘ |
| Če se sporočilo pozneje nadaljuje, se postopek ponovi od začetka | ‚napaka pri prenosu‘ |
| Kadar pošiljatelj odkrije napako pri prenosu, zahteva preklic | ‚napaka (+ pripravi nov postopek ... [identifikacija postopka])‘
  ali
  ‚napaka (+ ponavljam)‘ |
| Napaka v nazaj prebranem sporočilu | ‚napaka (+ ponavljam)‘ |
| Nerazumevanje: če ena od strani sporočila ne razume v celoti, se sporočilo ponovi | ‚ponovi (+ govori počasi)‘ |

(iv)

točke 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

„6.   Evropska navodila

Evropska navodila

Vsakemu okencu, podatkovnemu polju in možnosti vnosa v polje v evropskem navodilu se dodeli enkraten črkovni ali številčni identifikator. Oštevilčenim identifikatorjem, ki so del več evropskih navodil, se dodeli identifikator, ki se začne z ‚x‘ namesto s številko evropskega navodila. Ta črka ‚x‘ se lahko s številko evropskega navodila nadomesti le, če se to navodilo prenese digitalno.

Medtem ko je treba uporabiti vsebino in identifikatorje ter upoštevati abecedni in številčni vrstni red identifikatorjev, je sama oblika okvirna.

Če se določeno okence, polje ali možnost vnosa v polje v državi članici ali omrežju upravljavca infrastrukture ne bo uporabljalo, v evropskem navodilu ni treba prikazati tega okenca, polja ali možnosti vnosa v polje.

Ne doda se nobeno okence, polje ali možnost vnosa v polje.

Področje uporabe posameznega polja ne sme presegati področja uporabe evropskega navodila, ki mu pripada.

Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu lahko dodata navodila o tem, kako izpolniti in brati obrazce evropskih navodil, če te smernice niso del komunikacijskega postopka.

Image 94

Image 95

Image 96

Image 97

Image 98

Image 99

Image 100

Image 101

Image 102

7.   Sporočanje operativnega navodila

Sporočanje operativnega navodila

Vse strani v komunikacijskih postopkih uporabljajo naslednjo terminologijo:

Stanje

Terminologija

Začetek posredovanja operativnega navodila

‚pripravi postopek ... [identifikacija postopka]‘

Potrditev, da se lahko operativno navodilo posreduje

‚pripravljen za postopek ... [identifikacija postopka]‘

Preklic operativnega navodila

‚prekliči postopek ... [identifikacija postopka]‘

Če se sporočilo pozneje nadaljuje, se postopek ponovi od začetka

‚napaka pri prenosu‘

Kadar pošiljatelj odkrije napako pri prenosu, zahteva preklic

‚napaka (+ pripravi nov postopek ... [identifikacija postopka])‘

ali

‚napaka (+ ponavljam)‘

Napaka v nazaj prebranem sporočilu

‚napaka (+ ponavljam)‘

Nerazumevanje: če ena od strani sporočila ne razume v celoti, se sporočilo ponovi

‚ponovi (+ govori počasi)‘

8.   Zbirka evropskih in nacionalnih navodil

Zbirka evropskih in nacionalnih navodil

Upravljavec infrastrukture je odgovoren za pripravo Zbirke evropskih in nacionalnih navodil v svojih delovnih jezikih.

Vsi obrazci za nacionalna in evropska navodila, ki se uporabljajo, se zberejo v dokumentu ali računalniški datoteki, ki se imenuje Zbirka evropskih in nacionalnih navodil.

To Zbirko uporablja tako strojevodja kot tudi osebje, ki odobri vožnjo vlakov. Zbirka, ki jo uporablja strojevodja, in zbirka, ki jo uporablja osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov, sta strukturirani in oštevilčeni na enak način.

Zbirka je sestavljena iz dveh delov:

Prvi del vsebuje vsaj:

| — | kazalo evropskih navodil, kot jih uporabljajo upravljavci infrastrukture, |
| --- | --- |

—

kazalo evropskih navodil, kot jih uporabljajo upravljavci infrastrukture,

| — | kazalo nacionalnih operativnih navodil, |
| --- | --- |

—

kazalo nacionalnih operativnih navodil,

| — | seznam situacij, na katere se nanaša posamezno operativno navodilo, |
| --- | --- |

—

seznam situacij, na katere se nanaša posamezno operativno navodilo,

| — | način posredovanja vsakega operativnega navodila, vključno s tem, ali ga lahko strojevodja zapiše med vožnjo, |
| --- | --- |

—

način posredovanja vsakega operativnega navodila, vključno s tem, ali ga lahko strojevodja zapiše med vožnjo,

| — | preglednico, ki prikazuje mednarodno fonetično abecedo. |
| --- | --- |

—

preglednico, ki prikazuje mednarodno fonetično abecedo.

Drugi del vsebuje obrazce v delovnih jezikih upravljavca infrastrukture za:

| — | evropska navodila, |
| --- | --- |

—

evropska navodila,

| — | nacionalna operativna navodila. |
| --- | --- |

—

nacionalna operativna navodila.

Te obrazce zbere prevoznik v železniškem prometu in jih preda strojevodji. Prevozniki v železniškem prometu, ki delujejo v več kot enem omrežju upravljavcev infrastrukture, strojevodji zagotovijo:

| — | splošne obrazce za evropska navodila, kot so opredeljeni v točki 6 Dodatka C2, ali |
| --- | --- |

—

splošne obrazce za evropska navodila, kot so opredeljeni v točki 6 Dodatka C2, ali

| — | skrajšane obrazce za evropska navodila, ki vključujejo vsaj polja, ki jih uporabljajo upravljavci infrastrukture na omrežjih, v katerih bo prevoznik v železniškem prometu deloval.“; |
| --- | --- |

—

skrajšane obrazce za evropska navodila, ki vključujejo vsaj polja, ki jih uporabljajo upravljavci infrastrukture na omrežjih, v katerih bo prevoznik v železniškem prometu deloval.“;

| (v) | točka 9 se črta; |
| --- | --- |

(v)

točka 9 se črta;

| (48) | Dodatek D se spremeni:






  (a) | Opomba n.3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Da bi se izognili podvajanju preskusov v zvezi s parametroma ‚prometna obremenitev in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve‘ ter ‚sistemi za zaznavanje vlaka‘, upravljavci infrastrukture prek parametra registra RINF 1.1.1.5.1 ali 1.1.1.5.2 določijo seznam tipov vozil ali vozil, združljivih s potjo, za katere je že bila preverjena združljivost s potjo, če so take informacije na voljo.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(48)

Dodatek D se spremeni:

(a)

Opomba n.3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Da bi se izognili podvajanju preskusov v zvezi s parametroma ‚prometna obremenitev in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve‘ ter ‚sistemi za zaznavanje vlaka‘, upravljavci infrastrukture prek parametra registra RINF 1.1.1.5.1 ali 1.1.1.5.2 določijo seznam tipov vozil ali vozil, združljivih s potjo, za katere je že bila preverjena združljivost s potjo, če so take informacije na voljo.“

| (b) | preglednica v oddelku D1 se spremeni:






  (i) | prva vrstica „Prometna obremenitev in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve“ se nadomesti z naslednjim:










  „Prometna obremenitev in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve | Statična osna obremenitev ter konstrukcijsko določene in operativne mase v naslednjih primerih obremenitve:






  — | konstrukcijsko določena masa, kot je določena v Uredbi (EU) št. 1302/2014:






  — | v obratovalnem stanju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

preglednica v oddelku D1 se spremeni:

(i)

prva vrstica „Prometna obremenitev in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve“ se nadomesti z naslednjim:

„Prometna obremenitev in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve

Statična osna obremenitev ter konstrukcijsko določene in operativne mase v naslednjih primerih obremenitve:

—

konstrukcijsko določena masa, kot je določena v Uredbi (EU) št. 1302/2014:

—

v obratovalnem stanju

| — | pri normalnem koristnem tovoru |
| --- | --- |

—

pri normalnem koristnem tovoru

| — | pri izjemnem koristnem tovoru |
| --- | --- |

—

pri izjemnem koristnem tovoru

| — | če je primerno, operativna masa v skladu z EN 15663: 2017- A1 2018:






  — | v obratovalnem stanju |
| --- | --- | --- |

—

če je primerno, operativna masa v skladu z EN 15663: 2017- A1 2018:

—

v obratovalnem stanju

| — | pri normalnem koristnem tovoru |
| --- | --- |

—

pri normalnem koristnem tovoru

najvišja konstrukcijsko določena hitrost

dolžina vozila

položaj osi vzdolž enote (razmik med kolesnimi dvojicami)

EN-kategorija proge

za vozila, ki lahko prevažajo koristni tovor – potnike: EN-kategorija proge za standardno vrednost koristnega tovora na stojiščih in – v primeru uporabe – za vsako posebno vrednost koristnega tovora na stojiščih v skladu s točko 6.4 standarda EN 15528:2021.

Preverjanje statične združljivosti za vagone:

Dovoljeni koristni tovor za različne kategorije prog v skladu s TSI WAG.

| 1.1.1.1.2.4 | Možnost obremenitve |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4

Možnost obremenitve

| 1.1.1.1.2.4.1 | Nacionalna razvrstitev za možnost obremenitve |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.1

Nacionalna razvrstitev za možnost obremenitve

| 1.1.1.1.2.4.2 | Skladnost struktur z modelom obremenitve pri visoki hitrosti (High Speed Load Model – HSLM) |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.2

Skladnost struktur z modelom obremenitve pri visoki hitrosti (High Speed Load Model – HSLM)

| 1.1.1.1.2.4.3 | Železniška lokacija struktur, pri katerih so potrebni posebni pregledi |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.3

Železniška lokacija struktur, pri katerih so potrebni posebni pregledi

| 1.1.1.1.2.4.4 | Dokumenti s postopki za preverjanje statične in dinamične združljivosti s potjo |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.4

Dokumenti s postopki za preverjanje statične in dinamične združljivosti s potjo

x

x

Preverjanja statične združljivosti za vozila se opravijo v skladu s točko 7 EN 15528:2021 in dodatnimi postopki ali ustreznimi informacijami, če jih upravljavec infrastrukture zagotovi preko registra RINF v skladu s parametrom 1.1.1.1.2.4.4.

Za Združeno kraljestvo v zvezi z omrežji na Severnem Irskem se preverjanja statične združljivosti za vozila izvedejo v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi v skladu s točko 4.2.7.4(4) Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 (‚TSI INF‘).

Vse zahteve upravljavca infrastrukture v zvezi s koristnim tovorom – potniki, ki jih je treba upoštevati pri preverjanju združljivosti vozil, ki lahko prevažajo koristni tovor – potnike, s potjo, se vključijo v postopke ali ustrezne informacije, ki jih upravljavec infrastrukture zagotovi preko registra RINF v skladu s parametrom 1.1.1.1.2.4.4. Pri takem postopku se lahko upoštevajo tehnični ali operativni ukrepi, ki vplivajo na koristni tovor – potnike na stojiščih.

Preverjanja dinamične združljivosti za vlake – po potrebi v skladu z informacijami upravljavca infrastrukture – se opravijo v skladu s postopki ali ustreznimi informacijami, ki jih zagotavlja upravljavec infrastrukture preko registra RINF v skladu s parametrom 1.1.1.1.2.4.4.“

| (ii) | za vrstico „Profili“ se vstavi naslednja nova vrstica:










  „Posebno preverjanje za kombinirani prevoz | Oznaka združljivosti vagona (WCC), številka popravka za vagon in tehnična številka ILU
  (WCC + tehnična številka ILU) v kombinaciji s številko popravka za tovorni vagon = oznaka CT | 1.1.1.1.3.4 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zamenljivimi tovorišči |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

za vrstico „Profili“ se vstavi naslednja nova vrstica:

„Posebno preverjanje za kombinirani prevoz

Oznaka združljivosti vagona (WCC), številka popravka za vagon in tehnična številka ILU

(WCC + tehnična številka ILU) v kombinaciji s številko popravka za tovorni vagon = oznaka CT

1.1.1.1.3.4

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zamenljivimi tovorišči

| 1.1.1.1.3.9 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz z valjčnimi enotami |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.9

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z valjčnimi enotami

| 1.1.1.1.3.8 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zabojniki |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.8

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zabojniki

| 1.1.1.1.3.5 | Standardna številka profila za kombinirani prevoz s polpriklopniki
  (oznaka proge CT) |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.5

Standardna številka profila za kombinirani prevoz s polpriklopniki

(oznaka proge CT)

X

Primerjava v skladu s specifikacijo iz točke 3.1 tehničnega dokumenta ERA o kodifikaciji kombiniranega prevoza (ERA/TD/2023–01/CCT), različica 1.0 z dne 6. marca 2023.“

| (iii) | vrstica „Sistemi za zaznavanje vlaka“ se nadomesti z naslednjim:










  „Sistemi za zaznavanje vlaka | Informacije o tem, ali je vozilo opremljeno z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici, ali električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčna elektromagnetna polja v bližini števca osi.
  Vrsta sistemov za zaznavanje vlaka, za katere je bilo vozilo načrtovano in ocenjeno s preskusi, opravljenimi v skladu z dokumentom ERA/ERTMS/033281 | 1.1.1.3.7.1.1 | Vrsta sistema za zaznavanje vlaka |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

vrstica „Sistemi za zaznavanje vlaka“ se nadomesti z naslednjim:

„Sistemi za zaznavanje vlaka

Informacije o tem, ali je vozilo opremljeno z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici, ali električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčna elektromagnetna polja v bližini števca osi.

Vrsta sistemov za zaznavanje vlaka, za katere je bilo vozilo načrtovano in ocenjeno s preskusi, opravljenimi v skladu z dokumentom ERA/ERTMS/033281

1.1.1.3.7.1.1

Vrsta sistema za zaznavanje vlaka

| 1.1.1.3.7.1.2 | Vrsta tirnih tokokrogov ali števcev osi, za katere so potrebna posebna preverjanja |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.2

Vrsta tirnih tokokrogov ali števcev osi, za katere so potrebna posebna preverjanja

| 1.1.1.3.7.1.3 | Dokument s postopki v zvezi z vrsto sistemov za zaznavanje vlaka iz 1.1.1.3.7.1.2
  Specifično za francosko omrežje: |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.3

Dokument s postopki v zvezi z vrsto sistemov za zaznavanje vlaka iz 1.1.1.3.7.1.2

Specifično za francosko omrežje:

| 1.1.1.3.7.1.4 | Odsek, na katerem je zaznavanje vlaka omejeno |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.4

Odsek, na katerem je zaznavanje vlaka omejeno

X

Preverjanje je potrebno samo:

| — | če je 1.1.1.3.7.1.1 ‚tirni tokokrog‘, samo za vozila, opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici, |
| --- | --- |

—

če je 1.1.1.3.7.1.1 ‚tirni tokokrog‘, samo za vozila, opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici,

| — | če je 1.1.1.3.7.1.1 ‚števec osi‘, samo za vozila, opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčna elektromagnetna polja v bližini števca osi, |
| --- | --- |

—

če je 1.1.1.3.7.1.1 ‚števec osi‘, samo za vozila, opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčna elektromagnetna polja v bližini števca osi,

| — | če je 1.1.1.3.7.1.1 ‚zanka‘, primerjava ni potrebna. |
| --- | --- |

—

če je 1.1.1.3.7.1.1 ‚zanka‘, primerjava ni potrebna.

Primerjava navedene vrste sistemov za zaznavanje vlaka med vozilom in predvideno potjo.

Opomba:

Opomba:

Pri izdaji dovoljenja za vozilo se na podlagi TSI in dokumentov, ki določajo posebne primere, ki so navedeni v registru RINF in temeljijo na dokumentu ERA/ERTMS/033281, preveri tehnična združljivost med vozilom in vsemi sistemi za zaznavanje vlaka v omrežjih na področju uporabe.

V ustrezno utemeljenih primerih (npr. če se med obratovanjem pojavljajo težave, ker ni mogoče zaznati vozila) se lahko preskusi in/ali pregledi opravijo po izdaji dovoljenja za vozilo, pri njih pa sodelujeta prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture.

Sistem za zaznavanje vlaka

Možnost preprečevanja uporabe naprave za mazanje

| 1.1.1.1.7.1 | Uporaba naprave za mazanje sledilnega venca |
| --- | --- |

1.1.1.1.7.1

Uporaba naprave za mazanje sledilnega venca

X

Preverjanje, ali je na predvideni poti dovoljena uporaba naprave za mazanje sledilnega venca.

Opomba:

Opomba:

v sistemu upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu bi bilo treba upoštevati rezultate tega preverjanja (npr. s preprečitvijo uporabe naprave za mazanje sledilnega venca na odseku proge).

Sistemi za zaznavanje vlaka: vplivna enota

Iz tehnične dokumentacije vsakega vozila vlaka

Za vsak pas upravljanja frekvenc, opredeljen v specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J.2 k TSI LOC&PAS in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI CCS, kadar so na voljo:

| — | največji interferenčni tok (A) in veljavno pravilo seštevanja, |
| --- | --- |

—

največji interferenčni tok (A) in veljavno pravilo seštevanja,

| — | največje magnetno polje (dBμA/m), tako sevano polje kot polje zaradi povratnega toka, in veljavno pravila seštevanja, |
| --- | --- |

—

največje magnetno polje (dBμA/m), tako sevano polje kot polje zaradi povratnega toka, in veljavno pravila seštevanja,

| — | najmanjša vhodna impedanca (v ohmih). |
| --- | --- |

—

najmanjša vhodna impedanca (v ohmih).

Primerljivi parametri, določeni v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI CCS, ko so na voljo.

| 1.1.1.3.4.2 | Frekvenčni pasovi za zaznavanje |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2

Frekvenčni pasovi za zaznavanje

| 1.1.1.3.4.2.1 | Največji interferenčni tok |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.1

Največji interferenčni tok

| 1.1.1.3.4.2.2 | Najmanjša vhodna impedanca |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.2

Najmanjša vhodna impedanca

| 1.1.1.3.4.2.3 | Največje magnetno polje |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.3

Največje magnetno polje

X

Preverjanje združljivosti s potjo, ki se uporablja za:

| — | potniške vlake, sestavljene iz lokomotiv in vagonov |
| --- | --- |

—

potniške vlake, sestavljene iz lokomotiv in vagonov

| — | tovorne vlake, pri katerih ima eden ali več tovornih vagonov električno ali elektronsko opremo na vozilu, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici ali elektromagnetna polja v bližini števca osi |
| --- | --- |

—

tovorne vlake, pri katerih ima eden ali več tovornih vagonov električno ali elektronsko opremo na vozilu, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici ali elektromagnetna polja v bližini števca osi

Preveri se skladnost nastalih emisij na ravni ‚vplivne enote‘ (kot je opredeljeno v točki 3.2 indeksa 77 Dodatka A k CCS TSI) z največjimi interferenčnimi vrednostmi (raven toka in meja magnetnega polja) in najmanjšo dovoljeno impedanco.

Za vsak frekvenčni pas se nastale emisije na ravni ‚vplivne enote‘ izračunajo na podlagi pravil seštevanja, določenih v:

| — | točkah 3.2.1 in 3.2.2 indeksa 77 Dodatka A k TSI CCS za skladni sistem za zaznavanje vlaka; |
| --- | --- |

—

točkah 3.2.1 in 3.2.2 indeksa 77 Dodatka A k TSI CCS za skladni sistem za zaznavanje vlaka;

| — | posebnih primerih, ki se nanašajo na tehnične dokumente, kot je določeno v členu 13 TSI CCS za sistem za zaznavanje vlaka, ki ni skladen s TSI. Do priglasitve posebnih primerov iz člena 13 TSI CCS se uporabljajo priglašeni nacionalni predpisi.“; |
| --- | --- |

—

posebnih primerih, ki se nanašajo na tehnične dokumente, kot je določeno v členu 13 TSI CCS za sistem za zaznavanje vlaka, ki ni skladen s TSI. Do priglasitve posebnih primerov iz člena 13 TSI CCS se uporabljajo priglašeni nacionalni predpisi.“;

| (iv) | vrstica „Napetosti in frekvence“ se nadomesti z naslednjim:










  „Napetosti in frekvence | Sistem oskrbe z energijo:






  — | nazivna napetost in frekvenca |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

vrstica „Napetosti in frekvence“ se nadomesti z naslednjim:

„Napetosti in frekvence

Sistem oskrbe z energijo:

—

nazivna napetost in frekvenca

| — | vrsta sistema voznih vodov |
| --- | --- |

—

vrsta sistema voznih vodov

| 1.1.1.2.2.1.1 | Vrsta sistema voznih vodov |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.1

Vrsta sistema voznih vodov

| 1.1.1.2.2.1.2 | Sistem oskrbe z energijo (napetost in frekvenca) |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.2

Sistem oskrbe z energijo (napetost in frekvenca)

| 1.1.1.2.2.1.3 | Najvišja nestalna napetost (Umax2) za Francijo na progah, ki niso skladne z vrednostmi iz preglednice 1 standarda EN 50163:2004 |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.3

Najvišja nestalna napetost (Umax2) za Francijo na progah, ki niso skladne z vrednostmi iz preglednice 1 standarda EN 50163:2004

X

Primerjava navedene napetosti med vozilom in predvideno potjo za sistem oskrbe z vlečno silo (nazivna napetost in frekvenca) in vrsto sistema voznih vodov.

| Opomba: | Za Francijo primerjava najvišje nestalne napetosti (Umax2) med vozilom in predvidenimi potmi, pri katerih Umax2 ni v skladu z vrednostmi iz preglednice 1 standarda EN 50163:2004.“ |
| --- | --- |

Opomba:

Opomba:

Za Francijo primerjava najvišje nestalne napetosti (Umax2) med vozilom in predvidenimi potmi, pri katerih Umax2 ni v skladu z vrednostmi iz preglednice 1 standarda EN 50163:2004.“

| (v) | vrstica „ETCS – Celovitost vlaka“ se nadomesti z naslednjim:










  „ETCS | Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (ki jih ne zagotovi strojevodja) | 1.1.1.3.2.8 | Za dostop do proge mora oprema na vlaku (ne strojevodja) potrditi celovitost vlaka |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(v)

vrstica „ETCS – Celovitost vlaka“ se nadomesti z naslednjim:

„ETCS

Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (ki jih ne zagotovi strojevodja)

1.1.1.3.2.8

Za dostop do proge mora oprema na vlaku (ne strojevodja) potrditi celovitost vlaka

X

X

Preverjanje, ali lahko vozilo/vlak (ne strojevodja) potrdi celovitost vlaka, če to zahteva oprema ob progi.“

| (vi) | za vrstico „ETCS – Celovitost vlaka“ se vstavita naslednji novi vrstici:










  „ETCS | Sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS | 1.1.1.3.2.10 | Različica ETCS M |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(vi)

za vrstico „ETCS – Celovitost vlaka“ se vstavita naslednji novi vrstici:

„ETCS

Sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS

1.1.1.3.2.10

Različica ETCS M

X

Preverjanje, ali je vrednost ETCS M_VERSION (različica ETCS M) v registru RINF v razponu zakonito upravljanih različic sistema ETCS, ki jih podpira vozilo.

ETCS

Informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, ki so potrebne za dostop do proge, in stopnja varnostne integritete

| 1.1.1.3.2.11 | Informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, ki so potrebne za dostop do proge, in stopnja varnostne integritete |
| --- | --- |

1.1.1.3.2.11

Informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, ki so potrebne za dostop do proge, in stopnja varnostne integritete

X

X

Preverjanje, ali lahko vozilo/vlak zagotovi informacije o varni dolžini sestave vlaka, pri čemer je najnižja zahtevana raven navedena v registru RINF.“

| (vii) | vrstica „GSM-R – Domače omrežje GSM-R kartice SIM“ se nadomesti z naslednjim:










  „GSM-R | Domače omrežje GSM-R za kartico SIM za glasovno komunikacijo | 1.1.1.3.3.5 | Omrežja GSM-R, zajeta v sporazumu o gostovanju |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(vii)

vrstica „GSM-R – Domače omrežje GSM-R kartice SIM“ se nadomesti z naslednjim:

„GSM-R

Domače omrežje GSM-R za kartico SIM za glasovno komunikacijo

1.1.1.3.3.5

Omrežja GSM-R, zajeta v sporazumu o gostovanju

X

Preverjanje, ali je domače omrežje GSM-R za kartico SIM navedeno na seznamu omrežij GSM-R, zajetih v sporazumu o gostovanju, za vse točke na poti. To je treba izvesti za vse kartice SIM v vozilu.“

| (viii) | za vrstico „GSM-R – Domače omrežje GSM-R kartice SIM“ se vstavi naslednja nova vrstica:










  „GSM-R | Domače omrežje GSM-R za kartico SIM za podatkovno komunikacijo | 1.1.1.3.3.5 | Omrežja GSM-R, zajeta v sporazumu o gostovanju |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(viii)

za vrstico „GSM-R – Domače omrežje GSM-R kartice SIM“ se vstavi naslednja nova vrstica:

„GSM-R

Domače omrežje GSM-R za kartico SIM za podatkovno komunikacijo

1.1.1.3.3.5

Omrežja GSM-R, zajeta v sporazumu o gostovanju

X

Preverjanje, ali je domače omrežje GSM-R za kartico SIM navedeno na seznamu omrežij GSM-R, zajetih v sporazumu o gostovanju, za vse točke na poti. To je treba izvesti za vse kartice SIM v vozilu.“

| (ix) | vrstica „GSM-R – Kartica SIM podpira skupino ID 555“ se nadomesti z naslednjim:










  „GSM-R | Podpora ID skupine 555 za SIM kartico za glasovno komunikacijo GSM-R | 1.1.1.3.3.4 | Uporaba GSM-R skupine 555 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ix)

vrstica „GSM-R – Kartica SIM podpira skupino ID 555“ se nadomesti z naslednjim:

„GSM-R

Podpora ID skupine 555 za SIM kartico za glasovno komunikacijo GSM-R

1.1.1.3.3.4

Uporaba GSM-R skupine 555

X

Preverjanje, ali se ob progi uporablja skupina ID 555. Če ta funkcija na vlaku ni konfigurirana, je treba z upravljavcem infrastrukture vnaprej določiti alternativne operativne postopke.“

| (c) | dodatek D2 se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek D2
  Elementi, ki jih mora upravljavec infrastrukture zagotoviti prevozniku v železniškem prometu za namene Navodila o poti








  Številka | Informacije iz Navodila o poti | Informacije iz Navodila o poti in Registra železniške infrastrukture (RINF) | Pojasnila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Splošne informacije v zvezi z upravljavcem infrastrukture | | |
| 1.1 | koda upravljavca infrastrukture | 1.1.0.0.0.1 – odsek proge
  1.1.1.1.8.1 – odsek proge v predoru
  1.2.1.0.0.1 – tiri na operativni točki
  1.2.1.0.5.1 – tiri na operativni točki v predoru
  1.2.1.0.6.1 – peron
  1.2.2.0.0.1 – stranski tir | |
| 2. | Zemljevidi in načrti | | |
| 2.1 | Zemljevid: shematski pregled, vključno z | | |
| 2.1.1 | Odseki proge | 1.1.1.0.1.1 | Elementi registra RINF so geolocirani. Zemljevid enega odseka proge se zagotovi z geolokacijo odseka na aplikaciji za kartiranje.
  Zemljevid zaporednih odsekov proge izhaja iz izračuna poti. |
| 2.1.2 | (Glavnimi) operativnimi točkami | 1.2.0.0.0.5 | Elementi registra RINF so geolocirani. Zemljevid ene operativne točke se zagotovi z geolokacijo točke na aplikaciji za kartiranje. |
| 2.2 | Diagram poti | | Pot je opredeljena s seznamom zaporednih tirov odsekov proge z njihovimi ustreznimi operativnimi točkami, ki povezujejo eno operativno točko A iz operativne točke B. |
| 2.2.1.1 | Navedba odprtih prog | 1.1.0.0.0.2
  1.1.1.0.0.1
  1.1.1.0.0.2 | Nacionalna identifikacija proge je lastnost vsakega odseka proge
  Odprti tir se določi z identifikacijo tira in smeri vožnje (N/O/B). |
| 2.2.1.2 | Navedba obvoznih tirov | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.2.1.3 | Navedba ščitnih kretnic | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.2.1.4 | Navedba stranskih tirov | 1.2.2.0.0.2 | Stranski tiri so opredeljeni kot del operativnih točk (geolociranih) |
| 2.2.2 | Glavne lokacije (postaje, ranžirne postaje, križišča, tovorne postaje) in njihov položaj glede na progo | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3
  1.2.0.0.0.4
  1.2.0.0.0.5
  1.2.0.0.0.6 | |
| 2.2.3 | Lokacija, vrsta in ime vseh fiksnih signalov, ki zadevajo vlake | 1.1.1.3.14 – signal na progi
  1.2.1.0.8 – signal v operativni točki | Signal glede na tir odseka proge ali operativne točke |
| 2.3 | Diagrami postaj/ranžirnih postaj/depojev | | Postaja, ranžirna postaja, depo so v registru RINF opredeljeni kot vrste operativnih točk. |
| 2.3.1 | Edinstvena identifikacijska oznaka operativne točke | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3 | |
| 2.3.2 | Vrsta lokacije (potniška postaja, tovorna postaja, ranžirna postaja, depo) | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.3.3 | Lokacija, vrsta in identifikacija fiksnih signalov, s katerimi so zavarovana nevarna mesta | 1.2.1.0.8.1
  1.2.1.0.8.2
  1.2.1.0.8.3
  1.2.1.0.8.4 | Signal glede na operativno točko |
| 2.3.4 | Identifikacija in načrt tirov, vključno s kretnicami | 1.2.1.0.0.2
  1.2.0.0.0.7.1
  1.2.0.0.0.7.2 | Dodani parametri shematskega pregleda |
| 2.3.5 | Identifikacija peronov | 1.2.1.0.6.2 | |
| 2.3.6 | Dolžina peronov | 1.2.1.0.6.4 | |
| 2.3.7 | Višina peronov | 1.2.1.0.6.5 | |
| 2.3.8 | Ukrivljenost peronov | 1.2.1.0.6.8 | |
| 2.3.9 | Identifikacija obvoznih tirov | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3
  1.2.0.0.0.4 | |
| 2.3.10 | Fiksne naprave za servisiranje vlakov (praznjenje stranišč, naprave za čiščenje, oskrba z vodo, oskrba z gorivom, oskrba s peskom, stacionarna oskrba z električno energijo) | 1.2.2.0.4.1
  1.2.2.0.4.2
  1.2.2.0.4.3
  1.2.2.0.4.4
  1.2.2.0.4.5
  1.2.2.0.4.6 | |
| 3. | Informacije o posebnih odsekih proge | | |
| 3.1 | Splošne značilnosti | | |
| 3.1.1 | Skrajni konec odseka proge 1 | 1.1.0.0.0.3 | |
| 3.1.2 | Skrajni konec odseka proge 2 | 1.1.0.0.0.4 | |
| 3.1.3 | Oznake razdalj ob progi (pogostost, videz in položaj) | 1.1.1.0.0.3 | |
| 3.1.4 | Največja dovoljena hitrost za vsak tir | 1.1.1.1.2.5 | |
| 3.1.5 | Namenoma prazno | | |
| 3.1.6 | Namenoma prazno | | |
| 3.1.7 | Sredstva za komuniciranje s centrom za upravljanje/nadzor prometa v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah | 1.1.1.3.3.1 – Različica GSM-R
  1.1.1.3.6.1 – Nameščeni drugi radijski sistemi (starejši radijski sistemi)
  1.1.1.3.3.3 – Neobvezne funkcije GSM-R | |
| 3.2 | Posebne tehnične značilnosti | | |
| 3.2.1 | Naklonski profil | 1.1.1.1.3.6 | |
| 3.2.2 | Lokacija loma nivelete | 1.1.1.1.3.6 | |
| 3.2.3 | Predori: lokacija, ime, dolžina, posebne informacije, kot so evakuacijske poti in točke za evakuacijo in reševanje ter varna mesta za evakuacijo potnikov; kategorizacija požarne varnosti | 1.1.1.1.8.2
  1.1.1.1.8.3
  1.1.1.1.8.4
  1.1.1.1.8.7
  1.1.1.1.8.10
  1.1.1.1.8.11
  1.1.1.1.8.12
  1.1.1.1.8.12.1
  1.1.1.1.8.13
  1.1.1.1.8.13.1 | |
| 3.2.4 | Območja, kjer postanki niso dovoljeni: identifikacija, lokacija, vrsta | 1.1.1.3.14.1
  1.1.1.3.14.2
  1.1.1.3.14.3
  1.1.1.3.14.5 | Posebna vrsta signala ‚območja, kjer postanki niso dovoljeni‘, in dolžina takega območja |
| 3.2.5 | Poklicna tveganja – lokacije, kjer lahko izstop predstavlja nevarnost za strojevodjo | 1.1.0.0.1.1 | |
| 3.2.6 | Namenoma prazno | | |
| 3.2.7 | Vrsta sistema signalizacije in ustrezen prometni režim (dvotirna proga, obojestranski promet, vožnja po levi ali desni itd.) | 1.1.1.3.2.1 – Stopnja ETCS
  1.1.1.3.2.2 – Osnovna konfiguracija ETCS
  1.1.1.3.5.3 – Obstoječi sistemi zaščite vlakov
  1.1.1.0.0.2 – Običajna smer vožnje
  1.1.0.0.1.3 – Operativni režim | Signalni sistemi, ki so že vključeni v register RINF, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/777
  Obojestranski prometni režim, ki je že opredeljen v registru RINF na ravni tira.
  Parameter za dvotirno progo in vožnjo po levi ali desni, opredeljen na ravni odseka proge |
| 3.2.8 | Namenoma prazno | | |
| 3.3 | Podsistem energija | | |
| 3.3.1 | Sistem za oskrbo z energijo (napetost in frekvenca) | 1.1.1.2.2.1.2 | |
| 3.3.2 | Največji vlakovni tok | 1.1.1.2.2.2 | |
| 3.3.3 | Omejitev glede porabe energije za posebne električne vlečne enote | 1.1.1.2.5.1
  1.1.1.2.5.4 | Da/Ne že vključeno v registru RINF v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/777.
  Parameter v skupini parametrov ‚Predpisi in omejitve‘ za dokument, ki opisuje omejitev |
| 3.3.4 | Omejitev v zvezi s položajem večsistemske vlečne enote zaradi skladnosti z ločevanjem voznega voda (položaj odjemnika toka) | 1.1.1.2.5.5 | Parameter v skupini parametrov ‚Predpisi in omejitve‘ |
| 3.3.5 | Lokacija nevtralnih odsekov | 1.1.1.2.4.1.2 | |
| 3.3.6 | Lokacija območij, ki se prevozijo s spuščenimi odjemniki toka | 1.1.1.2.4.1.2 | |
| 3.3.7 | Pogoji, ki se uporabljajo v zvezi z regenerativnim zaviranjem | 1.1.1.2.2.4.1 | |
| 3.3.8 | Največji tok v mirovanju na odjemnik toka | 1.1.1.2.2.3 | |
| 3.4 | Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija | | |
| 3.4.1 | Potreba po več kot enem aktivnem sistemu hkrati | 1.1.1.3.10.1
  1.1.1.3.10.2
  1.2.1.1.9.1
  1.2.1.1.9.2 | |
| 3.4.2 | Posebni tehnični pogoji za preklapljanje med različnimi varnostnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi vlakov razreda B | 1.1.1.3.8.1.1
  1.2.1.1.7.1.1 | |
| 3.4.3 | Posebni tehnični pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B, mejne lokacije med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B | 1.1.1.3.8.3
  1.2.1.1.7.3 | Mejne lokacije se lahko določijo na podlagi tira, povezanega z ETCS, in sosednjega tira, povezanega s sistemom razreda B. |
| 3.4.4 | Identifikacijske oznake radijskih omrežij, ki se uporabljajo na poti, in posebna navodila (lokacije) za preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi | 1.1.1.3.3.1 – Različica GSM-R
  1.2.1.1.2.1
  1.1.1.3.6.1 – Nameščeni drugi radijski sistemi (starejši radijski sistemi)
  1.2.1.1.5.1
  1.1.1.3.8.2
  1.1.1.3.8.2.1
  1.2.1.1.7.2
  1.2.1.1.7.2.1 | Lokacija za preklapljanje se lahko določi na podlagi tira, povezanega z enim radijskim sistemom, in sosednjega tira, povezanega z drugim radijskim sistemom. |
| 3.4.5 | Dopustnost uporabe zavore na vrtinčne tokove | 1.1.1.1.6.2
  1.2.1.0.4.2 | |
| 3.4.6 | Dopustnost uporabe magnetne zavore | 1.1.1.1.6.3
  1.2.1.0.4.3 | |
| 3.4.7 | Identifikacija, telefonske številke in območja pristojnosti (mejne lokacije) radijskih blokovnih centrov ERTMS/ETCS, ki pokrivajo pot | 1.1.1.3.2.17
  1.2.1.1.1.17 | Območje, ki ga pokriva RBC, je opredeljeno z vsemi odseki tirov prog, ki so povezani z isto identifikacijsko oznako ali telefonsko številko. |
| 3.4.8 | Stopnja avtomatizacije ATO in različica sistema, nameščena ob progi | 1.1.1.3.13.1
  1.1.1.3.13.2
  1.2.1.1.10.1
  1.2.1.1.10.2 | Parametri registra RINF, povezani z odsekom proge |
| 3.4.9 | Komunikacijski sistem ATO, ki ga podpira oprema ob progi | 1.1.1.3.13.3
  1.2.1.1.10.3 | |
| 3.4.10 | Velika kovinska masa | 1.1.1.3.2.18
  1.2.1.1.1.18 | |
| 3.4.11 | Celovitost vlaka, potrjena v vozilu | 1.1.1.3.2.8
  1.2.1.1.1.8 | |
| 3.5 | Podsistem vodenje in upravljanje prometa | | |
| 3.5.1 | Delovni jezik | 1.1.0.0.1.2
  1.2.0.0.0.8 | |

(c)

dodatek D2 se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek D2

Elementi, ki jih mora upravljavec infrastrukture zagotoviti prevozniku v železniškem prometu za namene Navodila o poti

Številka

Informacije iz Navodila o poti

Informacije iz Navodila o poti in Registra železniške infrastrukture (RINF)

Pojasnila

1

Splošne informacije v zvezi z upravljavcem infrastrukture

1.1

koda upravljavca infrastrukture

1.1.0.0.0.1 – odsek proge

1.1.1.1.8.1 – odsek proge v predoru

1.2.1.0.0.1 – tiri na operativni točki

1.2.1.0.5.1 – tiri na operativni točki v predoru

1.2.1.0.6.1 – peron

1.2.2.0.0.1 – stranski tir

2.

Zemljevidi in načrti

2.1

Zemljevid: shematski pregled, vključno z

2.1.1

Odseki proge

1.1.1.0.1.1

Elementi registra RINF so geolocirani. Zemljevid enega odseka proge se zagotovi z geolokacijo odseka na aplikaciji za kartiranje.

Zemljevid zaporednih odsekov proge izhaja iz izračuna poti.

2.1.2

(Glavnimi) operativnimi točkami

1.2.0.0.0.5

Elementi registra RINF so geolocirani. Zemljevid ene operativne točke se zagotovi z geolokacijo točke na aplikaciji za kartiranje.

2.2

Diagram poti

Pot je opredeljena s seznamom zaporednih tirov odsekov proge z njihovimi ustreznimi operativnimi točkami, ki povezujejo eno operativno točko A iz operativne točke B.

2.2.1.1

Navedba odprtih prog

1.1.0.0.0.2

1.1.1.0.0.1

1.1.1.0.0.2

Nacionalna identifikacija proge je lastnost vsakega odseka proge

Odprti tir se določi z identifikacijo tira in smeri vožnje (N/O/B).

2.2.1.2

Navedba obvoznih tirov

1.2.0.0.0.4

2.2.1.3

Navedba ščitnih kretnic

1.2.0.0.0.4

2.2.1.4

Navedba stranskih tirov

1.2.2.0.0.2

Stranski tiri so opredeljeni kot del operativnih točk (geolociranih)

2.2.2

Glavne lokacije (postaje, ranžirne postaje, križišča, tovorne postaje) in njihov položaj glede na progo

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

1.2.0.0.0.4

1.2.0.0.0.5

1.2.0.0.0.6

2.2.3

Lokacija, vrsta in ime vseh fiksnih signalov, ki zadevajo vlake

1.1.1.3.14 – signal na progi

1.2.1.0.8 – signal v operativni točki

Signal glede na tir odseka proge ali operativne točke

2.3

Diagrami postaj/ranžirnih postaj/depojev

Postaja, ranžirna postaja, depo so v registru RINF opredeljeni kot vrste operativnih točk.

2.3.1

Edinstvena identifikacijska oznaka operativne točke

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

2.3.2

Vrsta lokacije (potniška postaja, tovorna postaja, ranžirna postaja, depo)

1.2.0.0.0.4

2.3.3

Lokacija, vrsta in identifikacija fiksnih signalov, s katerimi so zavarovana nevarna mesta

1.2.1.0.8.1

1.2.1.0.8.2

1.2.1.0.8.3

1.2.1.0.8.4

Signal glede na operativno točko

2.3.4

Identifikacija in načrt tirov, vključno s kretnicami

1.2.1.0.0.2

1.2.0.0.0.7.1

1.2.0.0.0.7.2

Dodani parametri shematskega pregleda

2.3.5

Identifikacija peronov

1.2.1.0.6.2

2.3.6

Dolžina peronov

1.2.1.0.6.4

2.3.7

Višina peronov

1.2.1.0.6.5

2.3.8

Ukrivljenost peronov

1.2.1.0.6.8

2.3.9

Identifikacija obvoznih tirov

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

1.2.0.0.0.4

2.3.10

Fiksne naprave za servisiranje vlakov (praznjenje stranišč, naprave za čiščenje, oskrba z vodo, oskrba z gorivom, oskrba s peskom, stacionarna oskrba z električno energijo)

1.2.2.0.4.1

1.2.2.0.4.2

1.2.2.0.4.3

1.2.2.0.4.4

1.2.2.0.4.5

1.2.2.0.4.6

3.

Informacije o posebnih odsekih proge

3.1

Splošne značilnosti

3.1.1

Skrajni konec odseka proge 1

1.1.0.0.0.3

3.1.2

Skrajni konec odseka proge 2

1.1.0.0.0.4

3.1.3

Oznake razdalj ob progi (pogostost, videz in položaj)

1.1.1.0.0.3

3.1.4

Največja dovoljena hitrost za vsak tir

1.1.1.1.2.5

3.1.5

Namenoma prazno

3.1.6

Namenoma prazno

3.1.7

Sredstva za komuniciranje s centrom za upravljanje/nadzor prometa v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah

1.1.1.3.3.1 – Različica GSM-R

1.1.1.3.6.1 – Nameščeni drugi radijski sistemi (starejši radijski sistemi)

1.1.1.3.3.3 – Neobvezne funkcije GSM-R

3.2

Posebne tehnične značilnosti

3.2.1

Naklonski profil

1.1.1.1.3.6

3.2.2

Lokacija loma nivelete

1.1.1.1.3.6

3.2.3

Predori: lokacija, ime, dolžina, posebne informacije, kot so evakuacijske poti in točke za evakuacijo in reševanje ter varna mesta za evakuacijo potnikov; kategorizacija požarne varnosti

1.1.1.1.8.2

1.1.1.1.8.3

1.1.1.1.8.4

1.1.1.1.8.7

1.1.1.1.8.10

1.1.1.1.8.11

1.1.1.1.8.12

1.1.1.1.8.12.1

1.1.1.1.8.13

1.1.1.1.8.13.1

3.2.4

Območja, kjer postanki niso dovoljeni: identifikacija, lokacija, vrsta

1.1.1.3.14.1

1.1.1.3.14.2

1.1.1.3.14.3

1.1.1.3.14.5

Posebna vrsta signala ‚območja, kjer postanki niso dovoljeni‘, in dolžina takega območja

3.2.5

Poklicna tveganja – lokacije, kjer lahko izstop predstavlja nevarnost za strojevodjo

1.1.0.0.1.1

3.2.6

Namenoma prazno

3.2.7

Vrsta sistema signalizacije in ustrezen prometni režim (dvotirna proga, obojestranski promet, vožnja po levi ali desni itd.)

1.1.1.3.2.1 – Stopnja ETCS

1.1.1.3.2.2 – Osnovna konfiguracija ETCS

1.1.1.3.5.3 – Obstoječi sistemi zaščite vlakov

1.1.1.0.0.2 – Običajna smer vožnje

1.1.0.0.1.3 – Operativni režim

Signalni sistemi, ki so že vključeni v register RINF, v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/777

Obojestranski prometni režim, ki je že opredeljen v registru RINF na ravni tira.

Parameter za dvotirno progo in vožnjo po levi ali desni, opredeljen na ravni odseka proge

3.2.8

Namenoma prazno

3.3

Podsistem energija

3.3.1

Sistem za oskrbo z energijo (napetost in frekvenca)

1.1.1.2.2.1.2

3.3.2

Največji vlakovni tok

1.1.1.2.2.2

3.3.3

Omejitev glede porabe energije za posebne električne vlečne enote

1.1.1.2.5.1

1.1.1.2.5.4

Da/Ne že vključeno v registru RINF v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/777.

Parameter v skupini parametrov ‚Predpisi in omejitve‘ za dokument, ki opisuje omejitev

3.3.4

Omejitev v zvezi s položajem večsistemske vlečne enote zaradi skladnosti z ločevanjem voznega voda (položaj odjemnika toka)

1.1.1.2.5.5

Parameter v skupini parametrov ‚Predpisi in omejitve‘

3.3.5

Lokacija nevtralnih odsekov

1.1.1.2.4.1.2

3.3.6

Lokacija območij, ki se prevozijo s spuščenimi odjemniki toka

1.1.1.2.4.1.2

3.3.7

Pogoji, ki se uporabljajo v zvezi z regenerativnim zaviranjem

1.1.1.2.2.4.1

3.3.8

Največji tok v mirovanju na odjemnik toka

1.1.1.2.2.3

3.4

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

3.4.1

Potreba po več kot enem aktivnem sistemu hkrati

1.1.1.3.10.1

1.1.1.3.10.2

1.2.1.1.9.1

1.2.1.1.9.2

3.4.2

Posebni tehnični pogoji za preklapljanje med različnimi varnostnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi vlakov razreda B

1.1.1.3.8.1.1

1.2.1.1.7.1.1

3.4.3

Posebni tehnični pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B, mejne lokacije med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B

1.1.1.3.8.3

1.2.1.1.7.3

Mejne lokacije se lahko določijo na podlagi tira, povezanega z ETCS, in sosednjega tira, povezanega s sistemom razreda B.

3.4.4

Identifikacijske oznake radijskih omrežij, ki se uporabljajo na poti, in posebna navodila (lokacije) za preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi

1.1.1.3.3.1 – Različica GSM-R

1.2.1.1.2.1

1.1.1.3.6.1 – Nameščeni drugi radijski sistemi (starejši radijski sistemi)

1.2.1.1.5.1

1.1.1.3.8.2

1.1.1.3.8.2.1

1.2.1.1.7.2

1.2.1.1.7.2.1

Lokacija za preklapljanje se lahko določi na podlagi tira, povezanega z enim radijskim sistemom, in sosednjega tira, povezanega z drugim radijskim sistemom.

3.4.5

Dopustnost uporabe zavore na vrtinčne tokove

1.1.1.1.6.2

1.2.1.0.4.2

3.4.6

Dopustnost uporabe magnetne zavore

1.1.1.1.6.3

1.2.1.0.4.3

3.4.7

Identifikacija, telefonske številke in območja pristojnosti (mejne lokacije) radijskih blokovnih centrov ERTMS/ETCS, ki pokrivajo pot

1.1.1.3.2.17

1.2.1.1.1.17

Območje, ki ga pokriva RBC, je opredeljeno z vsemi odseki tirov prog, ki so povezani z isto identifikacijsko oznako ali telefonsko številko.

3.4.8

Stopnja avtomatizacije ATO in različica sistema, nameščena ob progi

1.1.1.3.13.1

1.1.1.3.13.2

1.2.1.1.10.1

1.2.1.1.10.2

Parametri registra RINF, povezani z odsekom proge

3.4.9

Komunikacijski sistem ATO, ki ga podpira oprema ob progi

1.1.1.3.13.3

1.2.1.1.10.3

3.4.10

Velika kovinska masa

1.1.1.3.2.18

1.2.1.1.1.18

3.4.11

Celovitost vlaka, potrjena v vozilu

1.1.1.3.2.8

1.2.1.1.1.8

3.5

Podsistem vodenje in upravljanje prometa

3.5.1

Delovni jezik

1.1.0.0.1.2

1.2.0.0.0.8

| (d) | doda se naslednji oddelek D3:


  „Dodatek D3
  Informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje, ki jih upravljavec infrastrukture zagotovi prevozniku v železniškem prometu

  Opombe:







  1. | Informacije v tem oddelku dopolnjujejo preverjanje združljivosti s potjo, za katero se predpostavlja, da je bilo že izvedeno za vlak, ki naj bi obratoval na poti. Upravljavci infrastrukture jih morajo zagotoviti preko registra RINF. Ti parametri se lahko objavijo v aplikaciji RINF z uporabo pojma „podsklop skupnih značilnosti“, kot je opredeljeno v besednjaku ERA in uredbi o RINF (Izvedbena uredba (EU) 2019/777, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/1694). |
| --- | --- | --- |

(d)

doda se naslednji oddelek D3:

„Dodatek D3

Informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje, ki jih upravljavec infrastrukture zagotovi prevozniku v železniškem prometu

Opombe:

1.

| 2. | Večina spodaj navedenih informacij strojevodji sicer ni vidna ali pa je te informacije mogoče zaznati le posredno pod določenimi obratovalnimi pogoji, običajno z opazovanjem obnašanja sistema v določenih situacijah. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pod številko 1.5 je naveden minimalni sklop nacionalnih vrednosti ETCS, ki jih je treba dati na voljo prevoznikom v železniškem prometu. Upravljavci infrastrukture prevozniku v železniškem prometu na zahtevo zagotovijo tudi celoten sklop nacionalnih vrednosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izrazi v zvezi z ERTMS, navedeni v preglednici, so opredeljeni v glosarju in specifikaciji v zvezi s sistemskimi zahtevami iz TSI za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija (pod indeksom 3 oziroma 4 v Dodatku A). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Z informacijami iz tega dodatka bodo strojevodje izboljšali svoje poznavanje obratovalnih pogojev, ki jih morajo upoštevati pri vožnji z uporabo ERTMS v omrežju upravljavca infrastrukture. Uporabljajo se lahko pri usposabljanju strojevodij, poleg tega pa se lahko vključijo v notranje predpise in postopke prevoznikov v železniškem prometu. |
| --- | --- |

5.

| Številka | Informacije | Razlaga |
| --- | --- | --- |
| 1 | Posebnosti ETCS | |
| 1.1 | Ali so naprave ETCS ob progi projektirane tako, da prenašajo pogoje na progi, in če je odgovor pritrdilen, katere pogoje | Če naprave ob progi ne zagotavljajo podatkov o pogojih na progi, mora biti strojevodja o takih pogojih obveščen z alternativnimi metodami |
| 1.2 | Ali naprave ETCS ob progi izvajajo postopek za nivojski prehod (LX) ali enakovredno rešitev | Če naprave ob progi ne izvajajo nobene rešitve, ki zajema okvarjene nivojske prehode (ki so običajno zaščiteni s tehničnim sistemom), bodo morali strojevodje ravnati v skladu z navodili, prejetimi iz drugih virov |
| 1.3 | Primanjkljaj nadvišanja, ki se uporablja za določitev osnovnega statičnega hitrostnega profila proge in drugih kategorij vlakov glede na primanjkljaj nadvišanja, za katere je ETCS ob progi konfiguriran tako, da zagotavlja statične hitrostne profile | Bistvene informacije za strojevodje vlakov s slabšim (manjšim) dopustnim primanjkljajem nadvišanja od tistih, za katere ETCS ob progi zagotavlja statične hitrostne profile |
| 1.4 | Razlogi, zaradi katerih lahko radijski blokovni center ETCS zavrne vlak | Seznam primerov, odvisnih od odločitev upravljavca infrastrukture glede zasnove sistema |
| 1.5 | Nacionalne vrednosti ETCS | Minimalni sklop parametrov, ki se sporočijo prevoznikom v železniškem prometu |
| 1.5.1 | D_NVROLL | Parameter, ki ga ETCS na vozilu uporablja za nadzor dovoljene prevožene razdalje v okviru zaščite pred nehotenim premikanjem in zaščite pred vzvratnim premikanjem |
| 1.5.2 | Q_NVEMRRLS | Kvalifikator, ki opredeljuje, ali se lahko uporaba zasilne zavore iz razlogov, ki niso prisilno zaviranje, prekliče takoj, ko ni več pogojev zanjo ali ko vlak popolnoma obmiruje |
| 1.5.3 | V_NVALLOWOVTRP | Najvišja dovoljena hitrost ob izbiri možnosti ‚Neupoštevanje EOA‘ |
| 1.5.4 | V_NVSUPOVTRP | Omejitev dovoljene hitrosti, ki se nadzoruje, ko je aktivna možnost ‚Neupoštevanje EOA‘ |
| 1.5.5 | D_NVOVTRP | Največja razdalja za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka |
| 1.5.6 | T_NVOVTRP | Najdaljši čas za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka |
| 1.5.7 | D_NVPOTRP | Največja dovoljena razdalja za vzvratno vožnjo v načinu po prisilnem zaviranju |
| 1.5.8 | T_NVCONTACT | Najdaljši čas brez sporočila radijskega blokovnega centra glede varnosti, preden vlak reagira |
| 1.5.9 | M_NVCONTACT | Reakcija sistema na vozilu, ko se izteče T_NVCONTACT |
| 1.5.10 | M_NVDERUN | Kvalifikator, ki določa, ali ETCS na vozilu omogoča spremembo identifikacijskih podatkov strojevodje med vožnjo ali samo v mirovanju |
| 1.5.11 | Q_NVDRIVER_ADHES | Kvalifikator, ki določa, ali lahko strojevodja spremeni faktor adhezije, ki ga ETCS na vozilu uporablja za izračun zavornih krivulj |
| 1.5.12 | Q_NVSBTSMPERM | Dovoljenje za uporabo delovne zavore pri spremljanju ciljne hitrosti |
| 1.5.13 | Nacionalne vrednosti, uporabljene za model zaviranja | Niz parametrov za prilagajanje zavornih krivulj, ki jih izračuna sistem ETCS na vozilu, za zagotovitev ujemanja s pribitki glede točnosti in zmogljivosti ter varnostnimi pribitki, ki jih določi upravljavec infrastrukture |
| 2 | Posebnosti GSM-R | |
| 2.1 | Ali je omrežje GSM-R konfigurirano tako, da omogoča prisilno odjavo funkcionalne številke s strani drugega strojevodje | Od te lastnosti bo odvisno, katere operativne predpise bodo strojevodje in prometniki uporabljali pri obravnavi kabinskih radijskih aparatov, prijavljenih pod napačnimi številkami |
| 2.2 | Posebne omejitve, ki jih omrežni operater GSM-R uvede za enote ETCS na vozilu, ki lahko delujejo samo v vodovno komutiranih omrežjih | Te omejitve, kjer se uporabljajo, so namenjene upravljanju omejenega števila vodovno komutiranih radijskih povezav, ki jih lahko hkrati upravlja radijski blokovni center |

Številka

Informacije

Razlaga

1

Posebnosti ETCS

1.1

Ali so naprave ETCS ob progi projektirane tako, da prenašajo pogoje na progi, in če je odgovor pritrdilen, katere pogoje

Če naprave ob progi ne zagotavljajo podatkov o pogojih na progi, mora biti strojevodja o takih pogojih obveščen z alternativnimi metodami

1.2

Ali naprave ETCS ob progi izvajajo postopek za nivojski prehod (LX) ali enakovredno rešitev

Če naprave ob progi ne izvajajo nobene rešitve, ki zajema okvarjene nivojske prehode (ki so običajno zaščiteni s tehničnim sistemom), bodo morali strojevodje ravnati v skladu z navodili, prejetimi iz drugih virov

1.3

Primanjkljaj nadvišanja, ki se uporablja za določitev osnovnega statičnega hitrostnega profila proge in drugih kategorij vlakov glede na primanjkljaj nadvišanja, za katere je ETCS ob progi konfiguriran tako, da zagotavlja statične hitrostne profile

Bistvene informacije za strojevodje vlakov s slabšim (manjšim) dopustnim primanjkljajem nadvišanja od tistih, za katere ETCS ob progi zagotavlja statične hitrostne profile

1.4

Razlogi, zaradi katerih lahko radijski blokovni center ETCS zavrne vlak

Seznam primerov, odvisnih od odločitev upravljavca infrastrukture glede zasnove sistema

1.5

Nacionalne vrednosti ETCS

Minimalni sklop parametrov, ki se sporočijo prevoznikom v železniškem prometu

1.5.1

D_NVROLL

Parameter, ki ga ETCS na vozilu uporablja za nadzor dovoljene prevožene razdalje v okviru zaščite pred nehotenim premikanjem in zaščite pred vzvratnim premikanjem

1.5.2

Q_NVEMRRLS

Kvalifikator, ki opredeljuje, ali se lahko uporaba zasilne zavore iz razlogov, ki niso prisilno zaviranje, prekliče takoj, ko ni več pogojev zanjo ali ko vlak popolnoma obmiruje

1.5.3

V_NVALLOWOVTRP

Najvišja dovoljena hitrost ob izbiri možnosti ‚Neupoštevanje EOA‘

1.5.4

V_NVSUPOVTRP

Omejitev dovoljene hitrosti, ki se nadzoruje, ko je aktivna možnost ‚Neupoštevanje EOA‘

1.5.5

D_NVOVTRP

Največja razdalja za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka

1.5.6

T_NVOVTRP

Najdaljši čas za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka

1.5.7

D_NVPOTRP

Največja dovoljena razdalja za vzvratno vožnjo v načinu po prisilnem zaviranju

1.5.8

T_NVCONTACT

Najdaljši čas brez sporočila radijskega blokovnega centra glede varnosti, preden vlak reagira

1.5.9

M_NVCONTACT

Reakcija sistema na vozilu, ko se izteče T_NVCONTACT

1.5.10

M_NVDERUN

Kvalifikator, ki določa, ali ETCS na vozilu omogoča spremembo identifikacijskih podatkov strojevodje med vožnjo ali samo v mirovanju

1.5.11

Q_NVDRIVER_ADHES

Kvalifikator, ki določa, ali lahko strojevodja spremeni faktor adhezije, ki ga ETCS na vozilu uporablja za izračun zavornih krivulj

1.5.12

Q_NVSBTSMPERM

Dovoljenje za uporabo delovne zavore pri spremljanju ciljne hitrosti

1.5.13

Nacionalne vrednosti, uporabljene za model zaviranja

Niz parametrov za prilagajanje zavornih krivulj, ki jih izračuna sistem ETCS na vozilu, za zagotovitev ujemanja s pribitki glede točnosti in zmogljivosti ter varnostnimi pribitki, ki jih določi upravljavec infrastrukture

2

Posebnosti GSM-R

2.1

Ali je omrežje GSM-R konfigurirano tako, da omogoča prisilno odjavo funkcionalne številke s strani drugega strojevodje

Od te lastnosti bo odvisno, katere operativne predpise bodo strojevodje in prometniki uporabljali pri obravnavi kabinskih radijskih aparatov, prijavljenih pod napačnimi številkami

2.2

Posebne omejitve, ki jih omrežni operater GSM-R uvede za enote ETCS na vozilu, ki lahko delujejo samo v vodovno komutiranih omrežjih

Te omejitve, kjer se uporabljajo, so namenjene upravljanju omejenega števila vodovno komutiranih radijskih povezav, ki jih lahko hkrati upravlja radijski blokovni center

| (49) | naslov Dodatka F se v celotnem besedilu nadomesti z naslednjim:

  „Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s ‚spremljanjem vlakov‘
  “; |
| --- | --- |

(49)

naslov Dodatka F se v celotnem besedilu nadomesti z naslednjim:

„Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane s ‚spremljanjem vlakov‘
  “;

| (50) | naslov Dodatka G se v celotnem besedilu nadomesti z naslednjim:

  „Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge priprave vlaka“; |
| --- | --- |

(50)

naslov Dodatka G se v celotnem besedilu nadomesti z naslednjim:

„Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge priprave vlaka“;

| (51) | točka 1(a) Dodatka G se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | V tem dodatku, ki se bere v povezavi s točko 4.6 in 4.7, je naveden seznam elementov, pomembnih za nalogo priprave vlaka v omrežju.“; |
| --- | --- | --- |

(51)

točka 1(a) Dodatka G se nadomesti z naslednjim:

„(a)

V tem dodatku, ki se bere v povezavi s točko 4.6 in 4.7, je naveden seznam elementov, pomembnih za nalogo priprave vlaka v omrežju.“;

| (52) | točka 3(a) Dodatka G se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | uporabo predpisov o pripravi vlaka, predpisov o sestavi vlaka, predpisov o zaviranju vlaka, predpisov o nakladanju vlaka itd., s čimer se zagotovi, da je vlak v dobrem voznem stanju;“; |
| --- | --- | --- |

(52)

točka 3(a) Dodatka G se nadomesti z naslednjim:

„(a)

uporabo predpisov o pripravi vlaka, predpisov o sestavi vlaka, predpisov o zaviranju vlaka, predpisov o nakladanju vlaka itd., s čimer se zagotovi, da je vlak v dobrem voznem stanju;“;

| (53) | Dodatek I se spremeni:


  „Dodatek I
  Seznam področij, za katera se v skladu s členom 8 Direktive (EU) 2016/798 lahko še naprej uporabljajo nacionalni predpisi
  1.   PODROČJA NACIONALNIH PREDPISOV






  (a) | Premik






  — | Izključeni so operativni predpisi za digitalno samodejno spenjanje (Digital Automatic Coupling – DAC) |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

Dodatek I se spremeni:

„Dodatek I

Seznam področij, za katera se v skladu s členom 8 Direktive (EU) 2016/798 lahko še naprej uporabljajo nacionalni predpisi

1.   PODROČJA NACIONALNIH PREDPISOV

(a)

Premik

—

Izključeni so operativni predpisi za digitalno samodejno spenjanje (Digital Automatic Coupling – DAC)

| — | Nacionalni predpisi za ranžiranje ERTMS so omejeni na področja, opredeljena v delu C Dodatka A. |
| --- | --- |

—

Nacionalni predpisi za ranžiranje ERTMS so omejeni na področja, opredeljena v delu C Dodatka A.

| (b) | Predpisi glede signalizacije






  — | Predpisi v zvezi z operativno uporabo nacionalnega sistema signalizacije |
| --- | --- | --- |

(b)

Predpisi glede signalizacije

—

Predpisi v zvezi z operativno uporabo nacionalnega sistema signalizacije

| (c) | Najvišje hitrosti za vožnjo v poslabšanih razmerah, vključno z vožnjo po preglednosti proge |
| --- | --- |

(c)

Najvišje hitrosti za vožnjo v poslabšanih razmerah, vključno z vožnjo po preglednosti proge

| (d) | Vožnja v razmerah, ki zahtevajo previdnost |
| --- | --- |

(d)

Vožnja v razmerah, ki zahtevajo previdnost

| (e) | Lokalni operativni predpis






  — | Predpisi strogo lokalne narave v zvezi s posebnimi lokalnimi razmerami, če niso navedeni v registru RINF v skladu s členom 14(11) Direktive (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- |

(e)

Lokalni operativni predpis

—

Predpisi strogo lokalne narave v zvezi s posebnimi lokalnimi razmerami, če niso navedeni v registru RINF v skladu s členom 14(11) Direktive (EU) 2016/797

| (f) | Obratovanje med delom na progi |
| --- | --- |

(f)

Obratovanje med delom na progi

| (g) | Varno obratovanje preskusnih vlakov |
| --- | --- |

(g)

Varno obratovanje preskusnih vlakov

| (h) | Vidnost vlaka






  — | Čelo vlaka (glej točko 4.2.2.1.2) |
| --- | --- | --- |

(h)

Vidnost vlaka

—

Čelo vlaka (glej točko 4.2.2.1.2)

| — | Obstoječa vozila, ki niso skladna s TSI |
| --- | --- |

—

Obstoječa vozila, ki niso skladna s TSI

| (i) | Obvladovanje izrednih razmer in odzivi nanje (glej točko 4.2.3.7)






  — | Vloga lokalnih/nacionalnih organov in služb za ukrepanje v sili ter njihovi kontaktni podatki. |
| --- | --- | --- |

(i)

Obvladovanje izrednih razmer in odzivi nanje (glej točko 4.2.3.7)

—

Vloga lokalnih/nacionalnih organov in služb za ukrepanje v sili ter njihovi kontaktni podatki.

| — | Metode in postopki v izrednih razmerah, ki niso zajeti v zahtevah iz te uredbe, vključno z obveščanjem o nesrečah in incidentih: nacionalna navodila o načinih obveščanja organov. |
| --- | --- |

—

Metode in postopki v izrednih razmerah, ki niso zajeti v zahtevah iz te uredbe, vključno z obveščanjem o nesrečah in incidentih: nacionalna navodila o načinih obveščanja organov.

| (j) | Metodologija komunikacij v zvezi z varnostjo






  — | Nacionalna operativna navodila (glej Dodatek C2) |
| --- | --- | --- |

(j)

Metodologija komunikacij v zvezi z varnostjo

—

Nacionalna operativna navodila (glej Dodatek C2)

| (k) | Zahteve glede znanja o poteh v okviru prenosa Direktive 2007/59/ES v nacionalno zakonodajo |
| --- | --- |

(k)

Zahteve glede znanja o poteh v okviru prenosa Direktive 2007/59/ES v nacionalno zakonodajo

2.   SEZNAM ODPRTIH VPRAŠANJ

| (a) | Izredni prevoz |
| --- | --- |

(a)

Izredni prevoz

| (b) | Posebne zahteve za obratovanje vlakov za kombinirani prevoz, ki presegajo nakladalni profil, vendar ne presegajo kodifikacije proge |
| --- | --- |

(b)

Posebne zahteve za obratovanje vlakov za kombinirani prevoz, ki presegajo nakladalni profil, vendar ne presegajo kodifikacije proge

| (c) | Informacije o prometu vlakov za strojevodje (glej točko 4.2.1.2.3)






  — | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- |

(c)

Informacije o prometu vlakov za strojevodje (glej točko 4.2.1.2.3)

—

Dodatne informacije

| (d) | Evidentiranje podatkov o spremljanju na progi (glej točko 4.2.3.5.1)






  — | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- |

(d)

Evidentiranje podatkov o spremljanju na progi (glej točko 4.2.3.5.1)

—

Dodatne informacije

| (e) | Evidentiranje podatkov o spremljanju na vlaku (glej točko 4.2.3.5.2)






  — | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- |

(e)

Evidentiranje podatkov o spremljanju na vlaku (glej točko 4.2.3.5.2)

—

Dodatne informacije

| (f) | Strokovna usposobljenost (glej točki 4.2.1.1 in 4.6)






  — | Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane z odpravo in odobritvijo vožnje vlakov |
| --- | --- | --- |

(f)

Strokovna usposobljenost (glej točki 4.2.1.1 in 4.6)

—

Zahteve v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami za naloge, povezane z odpravo in odobritvijo vožnje vlakov

| — | Dokaz strokovne usposobljenosti |
| --- | --- |

—

Dokaz strokovne usposobljenosti

| (g) | Zdravstveni in varnostni pogoji (glej točko 4.7)






  — | Omejitve alkohola, drog in psihotropnih zdravil (glej točko 4.7.1). |
| --- | --- | --- |

(g)

Zdravstveni in varnostni pogoji (glej točko 4.7)

—

Omejitve alkohola, drog in psihotropnih zdravil (glej točko 4.7.1).

| (h) | Skupna operativna načela in predpisi (glej točko 4.4 in Dodatek B)






  — | Posipanje s peskom – samodejna oprema za posipanje s peskom in poročanje v primeru uporabe opreme za posipanje s peskom; |
| --- | --- | --- |

(h)

Skupna operativna načela in predpisi (glej točko 4.4 in Dodatek B)

—

Posipanje s peskom – samodejna oprema za posipanje s peskom in poročanje v primeru uporabe opreme za posipanje s peskom;

| — | okvara nivojskega prehoda – dodatne informacije. |
| --- | --- |

—

okvara nivojskega prehoda – dodatne informacije.

| (i) | Metodologija komunikacij v zvezi z varnostjo






  — | Dodatni izrazi (glej Dodatek C1) |
| --- | --- | --- |

(i)

Metodologija komunikacij v zvezi z varnostjo

—

Dodatni izrazi (glej Dodatek C1)

| (j) | Operacije v dolgih predorih (glej 4.3.5)






  — | Dodatne informacije |
| --- | --- | --- |

(j)

Operacije v dolgih predorih (glej 4.3.5)

—

Dodatne informacije

| (54) | Dodatek J se spremeni:






  (a) | prva preglednica se spremeni:






  (i) | za vrstico „Odobritev vožnje vlaka“ se vstavi naslednja vrstica:






  „Vlak za kombinirani prevoz | Vlak za kombinirani prevoz je tovorni vlak, ki je v celoti ali delno sestavljen iz tovornih vagonov, naloženih z intermodalnimi nakladalnimi enotami (npr. zamenljiva tovorišča, polpriklopniki, zabojniki, valjčne enote).“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(54)

Dodatek J se spremeni:

(a)

prva preglednica se spremeni:

(i)

za vrstico „Odobritev vožnje vlaka“ se vstavi naslednja vrstica:

„Vlak za kombinirani prevoz

Vlak za kombinirani prevoz je tovorni vlak, ki je v celoti ali delno sestavljen iz tovornih vagonov, naloženih z intermodalnimi nakladalnimi enotami (npr. zamenljiva tovorišča, polpriklopniki, zabojniki, valjčne enote).“

| (ii) | vrstica „Klic v sili“ se nadomesti z naslednjim:






  „Klic v sili | Klic, ki se opravi v nekaterih nevarnih situacijah, da se opozorijo vsi vlaki/premikalne kompozicije na določenem območju.“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

vrstica „Klic v sili“ se nadomesti z naslednjim:

„Klic v sili

Klic, ki se opravi v nekaterih nevarnih situacijah, da se opozorijo vsi vlaki/premikalne kompozicije na določenem območju.“

| (iii) | za vrstico „Klic v sili“ se vstavi naslednja nova vrstica:






  „Konec dovoljenja za vožnjo (End Of Authority) | Lokacija, do katere lahko nadaljuje vožnjo vlak ali premikalna kompozicija.“ |
| --- | --- | --- |

(iii)

za vrstico „Klic v sili“ se vstavi naslednja nova vrstica:

„Konec dovoljenja za vožnjo (End Of Authority)

Lokacija, do katere lahko nadaljuje vožnjo vlak ali premikalna kompozicija.“

| (iv) | vrstica „Za varnost pomembna naloga“ se nadomesti z naslednjim:






  „Za varnost pomembna naloga | Naloga, ki vpliva na varnost na železnici in ki jo opravlja osebje, ki pripravlja, upravlja in nadzira vožnjo vlakov ali je pri njej vključeno na drug način.“ |
| --- | --- | --- |

(iv)

vrstica „Za varnost pomembna naloga“ se nadomesti z naslednjim:

„Za varnost pomembna naloga

Naloga, ki vpliva na varnost na železnici in ki jo opravlja osebje, ki pripravlja, upravlja in nadzira vožnjo vlakov ali je pri njej vključeno na drug način.“

| (v) | za vrstico „Načrtovan postanek“ se doda nova vrstica „Premikalna kompozicija“:






  „Premikalna kompozicija | Vlečna enota, ki je pripeta na niz vozil ali ne in je namenjena premikanju v pogojih ranžiranja brez podatkov o vlaku.“ |
| --- | --- | --- |

(v)

za vrstico „Načrtovan postanek“ se doda nova vrstica „Premikalna kompozicija“:

„Premikalna kompozicija

Vlečna enota, ki je pripeta na niz vozil ali ne in je namenjena premikanju v pogojih ranžiranja brez podatkov o vlaku.“

| (vi) | vrstica „Prometnik“ se nadomesti z naslednjim:






  „Prometnik | Osebje, odgovorno za umestitev vlakov/premikalnih kompozicij na poti in dajanje navodil strojevodjem.“ |
| --- | --- | --- |

(vi)

vrstica „Prometnik“ se nadomesti z naslednjim:

„Prometnik

Osebje, odgovorno za umestitev vlakov/premikalnih kompozicij na poti in dajanje navodil strojevodjem.“

| (vii) | vrstica „Vlak“ se nadomesti z naslednjim:






  „Vlak | Vlak je opredeljen kot ena ali več vlečnih enot s priklopljenimi tirnimi vozili ali brez njih, za katere so na voljo podatki o vlaku in ki obratujejo med dvema ali več opredeljenimi točkami, v skladu z dodeljeno vlakovno potjo in določeno z edinstveno številko vlaka.“ |
| --- | --- | --- |

(vii)

vrstica „Vlak“ se nadomesti z naslednjim:

„Vlak

Vlak je opredeljen kot ena ali več vlečnih enot s priklopljenimi tirnimi vozili ali brez njih, za katere so na voljo podatki o vlaku in ki obratujejo med dvema ali več opredeljenimi točkami, v skladu z dodeljeno vlakovno potjo in določeno z edinstveno številko vlaka.“

| (viii) | za vrstico „Vlak“ se vstavi naslednja vrstica:






  „Vlakovna kompozicija | Vlakovna kompozicija je zaporedje vozil vlaka. To pomeni formacijo vozil vlaka in njihove posebne značilnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(viii)

za vrstico „Vlak“ se vstavi naslednja vrstica:

„Vlakovna kompozicija

Vlakovna kompozicija je zaporedje vozil vlaka. To pomeni formacijo vozil vlaka in njihove posebne značilnosti.“

| (ix) | vrstica „Priprava vlaka“ se nadomesti z naslednjim:






  „Priprava vlaka | Postopek, s katerim se zagotovi, da je vlak v primernem stanju za začetek obratovanja, da je vlakovna oprema pravilno postavljena in vlakovna kompozicija primerna dodeljeni vlakovni poti. Vključuje spenjanje ali ločevanje vozil, povezavo ali odklop cevi, storitve, kabelske povezave in označevanje sklepnega signala.
  Priprava vlaka vključuje tudi nastavitev zavorne konfiguracije ter preglede, preskuse in preverjanja pred odhodom.







  Opomba: | Premikanje za vključitev vozila v vlakovno kompozicijo ali izključitev iz nje je premikalna vožnja.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(ix)

vrstica „Priprava vlaka“ se nadomesti z naslednjim:

„Priprava vlaka

Postopek, s katerim se zagotovi, da je vlak v primernem stanju za začetek obratovanja, da je vlakovna oprema pravilno postavljena in vlakovna kompozicija primerna dodeljeni vlakovni poti. Vključuje spenjanje ali ločevanje vozil, povezavo ali odklop cevi, storitve, kabelske povezave in označevanje sklepnega signala.

Priprava vlaka vključuje tudi nastavitev zavorne konfiguracije ter preglede, preskuse in preverjanja pred odhodom.

Opomba:

Opomba:

Premikanje za vključitev vozila v vlakovno kompozicijo ali izključitev iz nje je premikalna vožnja.“

| (b) | druga preglednica se spremeni:






  (i) | za vrstico „COTIF“ se vstavi naslednja vrstica:






  „CT | Kombinirani prevoz“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

druga preglednica se spremeni:

(i)

za vrstico „COTIF“ se vstavi naslednja vrstica:

„CT

Kombinirani prevoz“

| (ii) | za vrstico „ENE“ se vstavi naslednja vrstica:






  „EOA | Konec dovoljenja za vožnjo (End Of Authority)“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

za vrstico „ENE“ se vstavi naslednja vrstica:

„EOA

Konec dovoljenja za vožnjo (End Of Authority)“

| (iii) | za vrstico „GSM-R“ se vstavi naslednja vrstica:






  „ILU | Intermodalna nakladalna enota (Intermodal Loading Unit)“ |
| --- | --- | --- |

(iii)

za vrstico „GSM-R“ se vstavi naslednja vrstica:

„ILU

Intermodalna nakladalna enota (Intermodal Loading Unit)“

| (iv) | za vrstico „RU“ se vstavi naslednja vrstica:






  „SIL | Stopnja varnostne integritete (Safety Integrity Level)“ |
| --- | --- | --- |

(iv)

za vrstico „RU“ se vstavi naslednja vrstica:

„SIL

Stopnja varnostne integritete (Safety Integrity Level)“

---

(*1)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“;

*1

(*2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema upravljanja varnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 in Uredbe Komisije (EU) št. 1169/2010 (UL L 129, 25.5.2018, str. 26).

*2

(*3)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).“;

*3

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).“;

*4

(*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49).

*5

(*6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).“;‘

*6

---

((2))  Standard EN 16494/2015 – Železniške naprave – Zahteve za signalne/opozorilne table ERTMS vzdolž proge.

(2)

---

| 8.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/88

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1694

z dne 10. avgusta 2023

o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1300/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1304/2014 in Izvedbene uredbe (EU) 2019/777

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) in zlasti člena 5(11) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju vloge, ki naj bi jo imele železnice v razogljičenem prometnem sistemu, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru ter strategiji za trajnostno in pametno mobilnost, in glede na razvoj dogodkov na tem področju je treba v okviru svežnja v zvezi z digitalizacijo železnic in okolju prijaznim tovornim prometom revidirati sedanje tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI). |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju vloge, ki naj bi jo imele železnice v razogljičenem prometnem sistemu, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru ter strategiji za trajnostno in pametno mobilnost, in glede na razvoj dogodkov na tem področju je treba v okviru svežnja v zvezi z digitalizacijo železnic in okolju prijaznim tovornim prometom revidirati sedanje tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI).

| (2) | V skladu s členom 3(5)(b) in (f) Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (2) je treba TSI pregledati, da bi upoštevali razvoj železniškega sistema Unije in s tem povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter posodobili sklice na standarde. Ta revizija TSI bo izhodišče za naslednjo revizijo TSI ob upoštevanju rezultatov Skupnega podjetja za evropske železnice in zlasti dosežkov sistemskega stebra. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(5)(b) in (f) Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (2) je treba TSI pregledati, da bi upoštevali razvoj železniškega sistema Unije in s tem povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter posodobili sklice na standarde. Ta revizija TSI bo izhodišče za naslednjo revizijo TSI ob upoštevanju rezultatov Skupnega podjetja za evropske železnice in zlasti dosežkov sistemskega stebra.

| (3) | V Delegiranem sklepu (EU) 2017/1474 so določeni posebni cilji za pripravo, sprejetje in pregled TSI železniškega sistema v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

V Delegiranem sklepu (EU) 2017/1474 so določeni posebni cilji za pripravo, sprejetje in pregled TSI železniškega sistema v Uniji.

| (4) | Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (3) od Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala, da pripravi priporočila o izvajanju izbranih posebnih ciljev iz Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (3) od Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala, da pripravi priporočila o izvajanju izbranih posebnih ciljev iz Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474.

| (5) | Agencija je 30. junija 2022 izdala Priporočilo ERA 1175–1218 v zvezi s TSI železniškega sistema Unije, ki zajemajo člene 3 do 11 Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je 30. junija 2022 izdala Priporočilo ERA 1175–1218 v zvezi s TSI železniškega sistema Unije, ki zajemajo člene 3 do 11 Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474.

| (6) | Primerno je, da se kombinirani prevoz ureja s TSI. Glede na to bi bilo treba spremeniti med drugim Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/773 (4) (TSI vodenje in upravljanje prometa), TSI iz prilog k Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 (5) (TSI infrastruktura) in Uredbi Komisije (EU) št. 321/2013 (6) (TSI tovorni vagoni) ter vsebino Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/777 (7) (aplikacija RINF). To bi moralo omogočiti bolj usklajeno uporabo kodifikacijskega sistema in spodbuditi razvoj kombiniranega prevoza; v ta namen bo ERA nadalje razvila sprejemljiv način skladnosti v skladu s členom 2(33) Direktive (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da se kombinirani prevoz ureja s TSI. Glede na to bi bilo treba spremeniti med drugim Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/773 (4) (TSI vodenje in upravljanje prometa), TSI iz prilog k Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 (5) (TSI infrastruktura) in Uredbi Komisije (EU) št. 321/2013 (6) (TSI tovorni vagoni) ter vsebino Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/777 (7) (aplikacija RINF). To bi moralo omogočiti bolj usklajeno uporabo kodifikacijskega sistema in spodbuditi razvoj kombiniranega prevoza; v ta namen bo ERA nadalje razvila sprejemljiv način skladnosti v skladu s členom 2(33) Direktive (EU) 2016/797.

| (7) | Odobritev potniških vagonov na ravni Unije bo velik korak naprej pri spodbujanju interoperabilnosti evropskega železniškega omrežja. Za dosego tega cilja bi bilo treba spremeniti Prilogo k Uredbi Komisije (EU) št. 1302/2014 (8) (TSI lokomotive in potniška tirna vozila), zlasti z uskladitvijo zahtev in metod za preskušanje v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in združljivostjo s sistemi za zaznavanje vlaka. |
| --- | --- |

(7)

Odobritev potniških vagonov na ravni Unije bo velik korak naprej pri spodbujanju interoperabilnosti evropskega železniškega omrežja. Za dosego tega cilja bi bilo treba spremeniti Prilogo k Uredbi Komisije (EU) št. 1302/2014 (8) (TSI lokomotive in potniška tirna vozila), zlasti z uskladitvijo zahtev in metod za preskušanje v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in združljivostjo s sistemi za zaznavanje vlaka.

| (8) | TSI lokomotive in potniška tirna vozila in TSI infrastruktura bi bilo treba spremeniti, da bi uskladili specifikacije, ki se uporabljajo za tirna vozila in fiksne naprave, zlasti z zaprtjem odprtih točk v zvezi z zahtevami za prometne obremenitve in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve, zahtevami za hkratno obratovanje z več kot dvema odjemnikoma toka ter lažjim opremljanjem vlakov s sistemi za merjenje električne energije. |
| --- | --- |

(8)

TSI lokomotive in potniška tirna vozila in TSI infrastruktura bi bilo treba spremeniti, da bi uskladili specifikacije, ki se uporabljajo za tirna vozila in fiksne naprave, zlasti z zaprtjem odprtih točk v zvezi z zahtevami za prometne obremenitve in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve, zahtevami za hkratno obratovanje z več kot dvema odjemnikoma toka ter lažjim opremljanjem vlakov s sistemi za merjenje električne energije.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba spremeniti TSI lokomotive in potniška tirna vozila, da bi pojasnili opredelitev posebnih vozil, vključno s tirnimi delovnimi stroji, vozili za pregled infrastrukture, intervencijskimi vozili, okoljskimi vozili in cestno-železniškimi vozili, ter pojasnili uporabo TSI za ta vozila. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba spremeniti TSI lokomotive in potniška tirna vozila, da bi pojasnili opredelitev posebnih vozil, vključno s tirnimi delovnimi stroji, vozili za pregled infrastrukture, intervencijskimi vozili, okoljskimi vozili in cestno-železniškimi vozili, ter pojasnili uporabo TSI za ta vozila.

| (10) | Prilogo k Uredbi Komisije (EU) št. 1304/2014 (9) (v nadaljnjem besedilu: TSI hrup) bi bilo treba spremeniti, da bi uvedli metodologijo za ocenjevanje zvočne učinkovitosti kompozitnih zavornjakov na ravni sestavnih delov. |
| --- | --- |

(10)

Prilogo k Uredbi Komisije (EU) št. 1304/2014 (9) (v nadaljnjem besedilu: TSI hrup) bi bilo treba spremeniti, da bi uvedli metodologijo za ocenjevanje zvočne učinkovitosti kompozitnih zavornjakov na ravni sestavnih delov.

| (11) | Za večjo varnost in zanesljivost železniškega sistema bi bilo treba TSI tovorni vagoni ter TSI lokomotive in potniška tirna vozila spremeniti tako, da bosta vsebovali funkcijo zaznavanja iztirjenja. |
| --- | --- |

(11)

Za večjo varnost in zanesljivost železniškega sistema bi bilo treba TSI tovorni vagoni ter TSI lokomotive in potniška tirna vozila spremeniti tako, da bosta vsebovali funkcijo zaznavanja iztirjenja.

| (12) | TSI tovorni vagoni utira pot nadaljnjemu razvoju digitalnega samodejnega spenjanja (DAC), prehodu nanj in njegovemu uvajanju; njegova uvedba bo pomemben korak naprej pri posodabljanju evropskega železniškega tovornega prometa. |
| --- | --- |

(12)

TSI tovorni vagoni utira pot nadaljnjemu razvoju digitalnega samodejnega spenjanja (DAC), prehodu nanj in njegovemu uvajanju; njegova uvedba bo pomemben korak naprej pri posodabljanju evropskega železniškega tovornega prometa.

| (13) | Ker se za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali verifikacijo podsistemov ne zahteva posebna nova usposobljenost, se ne bi smelo spreminjati priglašenih organov za namene uredb Komisije (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1300/2014 (10), (EU) št. 1301/2014 (11), (EU) št. 1302/2014 in (EU) št. 1304/2014. |
| --- | --- |

(13)

Ker se za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti ali verifikacijo podsistemov ne zahteva posebna nova usposobljenost, se ne bi smelo spreminjati priglašenih organov za namene uredb Komisije (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1300/2014 (10), (EU) št. 1301/2014 (11), (EU) št. 1302/2014 in (EU) št. 1304/2014.

| (14) | Pojasniti bi bilo treba, kdaj se uporabljata TSI infrastruktura in Priloga k Uredbi (EU) št. 1301/2014 (TSI energija) v primeru nadgradnje ali obnove obstoječih podsistemov in fiksnih naprav, da bi zagotovili postopen prehod na popolnoma interoperabilen evropski železniški sistem v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(14)

Pojasniti bi bilo treba, kdaj se uporabljata TSI infrastruktura in Priloga k Uredbi (EU) št. 1301/2014 (TSI energija) v primeru nadgradnje ali obnove obstoječih podsistemov in fiksnih naprav, da bi zagotovili postopen prehod na popolnoma interoperabilen evropski železniški sistem v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2016/797.

| (15) | Prilogo k Uredbi (EU) št. 1300/2014 (TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe) bi bilo treba spremeniti, da bi bolje opredelili osnovne parametre, ki omogočajo lažji dostop do železniških storitev za osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z uvedbo koncepta interoperabilnega invalidskega vozička, s katerim se lahko potuje na vlaku. Potrebna so dodatna pojasnila v zvezi z avtomati za prodajo vozovnic in posredovanjem potovalnih informacij v zvočni, vizualni in otipni obliki. |
| --- | --- |

(15)

Prilogo k Uredbi (EU) št. 1300/2014 (TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe) bi bilo treba spremeniti, da bi bolje opredelili osnovne parametre, ki omogočajo lažji dostop do železniških storitev za osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z uvedbo koncepta interoperabilnega invalidskega vozička, s katerim se lahko potuje na vlaku. Potrebna so dodatna pojasnila v zvezi z avtomati za prodajo vozovnic in posredovanjem potovalnih informacij v zvočni, vizualni in otipni obliki.

| (16) | Sklice na standarde je treba redno posodabljati. Da bi olajšali prihodnje posodobitve, bi bilo treba vse podrobnosti o standardih zbrati v posebnih dodatkih k vsaki TSI, ki jih bo nato mogoče spremeniti brez spremembe osnovnega besedila TSI. Tak pristop vložnikom omogoča uporabo sodobnih orodij IT, ki so uspešnejša pri zajemanju zahtev. Vse TSI za fiksne naprave in tirna vozila bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Sklice na standarde je treba redno posodabljati. Da bi olajšali prihodnje posodobitve, bi bilo treba vse podrobnosti o standardih zbrati v posebnih dodatkih k vsaki TSI, ki jih bo nato mogoče spremeniti brez spremembe osnovnega besedila TSI. Tak pristop vložnikom omogoča uporabo sodobnih orodij IT, ki so uspešnejša pri zajemanju zahtev. Vse TSI za fiksne naprave in tirna vozila bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Prav tako bi bilo treba razvijati parametre železniške infrastrukture, ki so registrirani v registru infrastrukture (RINF), zlasti tako, da bi preglednice s seznami takih parametrov spreminjali usklajeno z drugimi spremembami, vključenimi v to uredbo in izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2023/1695 (12) ter (EU) 2023/1693 (13), za ponudnika podatkov imenovali upravljavca infrastrukture namesto nacionalnega subjekta za registracijo, ki pa bi lahko še vedno imel usklajevalno vlogo, in ugotavljali prihodnje spremembe. |
| --- | --- |

(17)

Prav tako bi bilo treba razvijati parametre železniške infrastrukture, ki so registrirani v registru infrastrukture (RINF), zlasti tako, da bi preglednice s seznami takih parametrov spreminjali usklajeno z drugimi spremembami, vključenimi v to uredbo in izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2023/1695 (12) ter (EU) 2023/1693 (13), za ponudnika podatkov imenovali upravljavca infrastrukture namesto nacionalnega subjekta za registracijo, ki pa bi lahko še vedno imel usklajevalno vlogo, in ugotavljali prihodnje spremembe.

| (18) | Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti naslednje uredbe:






  (1) | Uredba (EU) št. 321/2013 (TSI tovorni vagoni); |
| --- | --- | --- |

(18)

Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti naslednje uredbe:

(1)

Uredba (EU) št. 321/2013 (TSI tovorni vagoni);

| (2) | Uredba (EU) št. 1299/2014 (TSI infrastruktura); |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1299/2014 (TSI infrastruktura);

| (3) | Uredba (EU) št. 1300/2014 (TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe); |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 1300/2014 (TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe);

| (4) | Uredba (EU) št. 1301/2014 (TSI energija); |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1301/2014 (TSI energija);

| (5) | Uredba (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila); |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila);

| (6) | Uredba (EU) št. 1304/2014 (TSI hrup); |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) št. 1304/2014 (TSI hrup);

| (7) | Izvedbena uredba (EU) 2019/777 (aplikacija RINF). |
| --- | --- |

(7)

Izvedbena uredba (EU) 2019/777 (aplikacija RINF).

| (19) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za interoperabilnost in varnost železnic – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za interoperabilnost in varnost železnic –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 321/2013 se spremeni:

| (1) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Se ne uporablja.“ |
| --- | --- |

(1)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Se ne uporablja.“

| (2) | člen 9a se črta; |
| --- | --- |

(2)

člen 9a se črta;

| (3) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (EU) št. 1299/2014 se spremeni:

| (1) | člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 6
  Projekti v poznejši fazi razvoja
  Uporablja se člen 7(2) Direktive (EU) 2016/797.“
  ; |
| --- | --- |

(1)

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Projekti v poznejši fazi razvoja

Uporablja se člen 7(2) Direktive (EU) 2016/797.“

| (2) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Uredba (EU) št. 1300/2014 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavkih 1 in 5 se besedilo „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavkih 1 in 5 se besedilo „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive (EU) 2016/797“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:

  „2.   TSI se uporablja za omrežje železniškega sistema Unije, kot je opisano v Prilogi I k Direktivi (EU) 2016/797, razen za primere iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2016/797.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

„2.   TSI se uporablja za omrežje železniškega sistema Unije, kot je opisano v Prilogi I k Direktivi (EU) 2016/797, razen za primere iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2016/797.“

| (2) | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se besedilo „členom 17(2) Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 13(1) Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se besedilo „členom 17(2) Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 13(1) Direktive (EU) 2016/797“;

| (b) | v odstavku 2, točka (c), se besedilo „z odstavkom 3 člena 17 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „s členom 37 Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2, točka (c), se besedilo „z odstavkom 3 člena 17 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „s členom 37 Direktive (EU) 2016/797“;

| (3) | v členu 5 se besedilo „členom 9(3) Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 7(2) Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 5 se besedilo „členom 9(3) Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 7(2) Direktive (EU) 2016/797“;

| (4) | v členu 6(5) se besedilo „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 6(5) se besedilo „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive (EU) 2016/797“;

| (5) | v odstavku 3 člena 7 se besedilo „členom 6 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 5 Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(5)

v odstavku 3 člena 7 se besedilo „členom 6 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 5 Direktive (EU) 2016/797“;

| (6) | Člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 6 se besedilo „Direktivo 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktivo (EU) 2016/797“; |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 6 se besedilo „Direktivo 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktivo (EU) 2016/797“;

| (b) | v odstavku 7 se besedilo „členom 6 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 5 Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 7 se besedilo „členom 6 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 5 Direktive (EU) 2016/797“;

| (7) | v členu 9(4) se besedilo „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 9(4) se besedilo „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „Direktive (EU) 2016/797“;

| (8) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 4

Uredba (EU) št. 1301/2014 se spremeni:

| (1) | odstavek v členu 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Uporablja se člen 7(2) Direktive (EU) 2016/797.“; |
| --- | --- |

(1)

odstavek v členu 6 se nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se člen 7(2) Direktive (EU) 2016/797.“;

| (2) | člen 9 se spremeni:






  (1) | v odstavkih 1 in 3 se besedilo „členom 20 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 18 Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 9 se spremeni:

(1)

v odstavkih 1 in 3 se besedilo „členom 20 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „členom 18 Direktive (EU) 2016/797“;

| (2) | v odstavku 2 se besedilo „člena 29 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „člena 51 Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 2 se besedilo „člena 29 Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z besedilom „člena 51 Direktive (EU) 2016/797“;

| (3) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

Člen 5

Uredba (EU) št. 1302/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1)(d) se izraz „mobilna oprema za gradnjo in vzdrževanje železniške infrastrukture“ nadomesti z naslednjim: „posebna vozila, kot so tirni delovni stroji“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 2(1)(d) se izraz „mobilna oprema za gradnjo in vzdrževanje železniške infrastrukture“ nadomesti z naslednjim: „posebna vozila, kot so tirni delovni stroji“;

| (2) | člen 8 se črta; |
| --- | --- |

(2)

člen 8 se črta;

| (3) | člen 11 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek spremeni:






  (i) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

  „Vendar se še naprej uporabljata za:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 11 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek spremeni:

(i)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„Vendar se še naprej uporabljata za:“;

| (ii) | točka (c) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka (c) se črta;

| (b) | odstavka 2 in 3 se črtata; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 2 in 3 se črtata;

| (4) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo V k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo V k tej uredbi.

Člen 6

Priloga k Uredbi (EU) št. 1304/2014 se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej uredbi.

Člen 7

Izvedbena uredba (EU) 2019/777 se spremeni:

| (1) | člen 1(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Vsaka država članica svojim upravljavcem infrastrukture naroči, da vrednosti parametrov svojega železniškega omrežja vključijo v elektronsko aplikacijo, ki je skladna s skupnimi specifikacijami iz te uredbe.“
  ; |
| --- | --- |

(1)

člen 1(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Vsaka država članica svojim upravljavcem infrastrukture naroči, da vrednosti parametrov svojega železniškega omrežja vključijo v elektronsko aplikacijo, ki je skladna s skupnimi specifikacijami iz te uredbe.“

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavkih 4 in 5 se „država članica“ nadomesti z „upravljavec infrastrukture“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavkih 4 in 5 se „država članica“ nadomesti z „upravljavec infrastrukture“;

| (b) | odstavek 6 se spremeni:

  „6.   Agencija vzpostavi skupino, sestavljeno iz predstavnikov upravljavcev infrastrukture, ki usklajuje, spremlja in podpira izvajanje te uredbe v aplikaciji RINF. Ta skupina pomaga tudi pri prihodnjem razvoju te uredbe. Nacionalni registracijski subjekti, imenovani na podlagi člena 5, imajo pravico do sodelovanja v skladu s svojimi nalogami in področjem dejavnosti. Agencija po potrebi vabi strokovnjake in predstavniške organe.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se spremeni:

„6.   Agencija vzpostavi skupino, sestavljeno iz predstavnikov upravljavcev infrastrukture, ki usklajuje, spremlja in podpira izvajanje te uredbe v aplikaciji RINF. Ta skupina pomaga tudi pri prihodnjem razvoju te uredbe. Nacionalni registracijski subjekti, imenovani na podlagi člena 5, imajo pravico do sodelovanja v skladu s svojimi nalogami in področjem dejavnosti. Agencija po potrebi vabi strokovnjake in predstavniške organe.“

| (3) | člena 4 in 5 se spremenita:

  „Člen 4
  Predložitev in posodabljanje podatkov

  1.   Upravljavci infrastrukture predložijo podatke neposredno aplikaciji RINF, takoj ko so ti podatki na voljo. Upravljavci infrastrukture poskrbijo, da so predloženi podatki točni, popolni, dosledni in pravočasni.


  2.   Upravljavci infrastrukture dajo v aplikaciji RINF na voljo vse informacije v zvezi z novo infrastrukturo, ki naj bi začela obratovati ali ki naj bi bila nadgrajena ali obnovljena pred začetkom obratovanja.



  Člen 5
  Nacionalni registracijski subjekt
  Država članica lahko imenuje nacionalni registracijski subjekt, ki je kontaktna točka med Agencijo in upravljavci infrastrukture, da bi pomagala upravljavcem infrastrukture na svojem ozemlju in jih usklajevala, če to ne ogroža razpoložljivosti podatkov v skladu s členom 4.“ |
| --- | --- |

(3)

člena 4 in 5 se spremenita:

„Člen 4

Predložitev in posodabljanje podatkov

1.   Upravljavci infrastrukture predložijo podatke neposredno aplikaciji RINF, takoj ko so ti podatki na voljo. Upravljavci infrastrukture poskrbijo, da so predloženi podatki točni, popolni, dosledni in pravočasni.

2.   Upravljavci infrastrukture dajo v aplikaciji RINF na voljo vse informacije v zvezi z novo infrastrukturo, ki naj bi začela obratovati ali ki naj bi bila nadgrajena ali obnovljena pred začetkom obratovanja.

Člen 5

Nacionalni registracijski subjekt

Država članica lahko imenuje nacionalni registracijski subjekt, ki je kontaktna točka med Agencijo in upravljavci infrastrukture, da bi pomagala upravljavcem infrastrukture na svojem ozemlju in jih usklajevala, če to ne ogroža razpoložljivosti podatkov v skladu s členom 4.“

| (4) | člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 6
  Nadaljnji razvoj

  1.   Agencija do 15. decembra 2024 posodobi aplikacijo RINF, tako da:






  (a) | omogoči delno posodobitev podatkov, ki ustrezajo spremenjenim parametrom, da bi lahko upravljavci infrastrukture posodobili zadevne spremenjene informacije takoj, ko so na voljo; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Nadaljnji razvoj

1.   Agencija do 15. decembra 2024 posodobi aplikacijo RINF, tako da:

(a)

omogoči delno posodobitev podatkov, ki ustrezajo spremenjenim parametrom, da bi lahko upravljavci infrastrukture posodobili zadevne spremenjene informacije takoj, ko so na voljo;

| (b) | nadalje prilagodi izračun usmerjanja v omrežju z opisom na mikroravni; |
| --- | --- |

(b)

nadalje prilagodi izračun usmerjanja v omrežju z opisom na mikroravni;

| (c) | prevoznikom v železniškem prometu posreduje posebno obvestilo o spremembah aplikacije RINF, ki zadevajo omrežje(-a), za katero(-a) so se registrirali za obveščanje, in posreduje potrditev sistema upravljavcu infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

prevoznikom v železniškem prometu posreduje posebno obvestilo o spremembah aplikacije RINF, ki zadevajo omrežje(-a), za katero(-a) so se registrirali za obveščanje, in posreduje potrditev sistema upravljavcu infrastrukture;

| (d) | predlaga opredelitev, modeliranje in izvajanje datumov veljavnosti, da bi izpolnila primere uporabe; |
| --- | --- |

(d)

predlaga opredelitev, modeliranje in izvajanje datumov veljavnosti, da bi izpolnila primere uporabe;

| (e) | uskladi lokacije za opis infrastrukture z lokacijami, ki se v Uniji uporabljajo za izmenjavo informacij v telematskih aplikacijah; |
| --- | --- |

(e)

uskladi lokacije za opis infrastrukture z lokacijami, ki se v Uniji uporabljajo za izmenjavo informacij v telematskih aplikacijah;

| (f) | vključi opis infrastrukture v zvezi z naravo infrastrukture, ki je na razpolago prevoznikom v železniškem prometu (sestavni del programa omrežja (*1) ter tehničnimi značilnostmi objektov za izvajanje železniških storitev (*2). |
| --- | --- |

(f)

vključi opis infrastrukture v zvezi z naravo infrastrukture, ki je na razpolago prevoznikom v železniškem prometu (sestavni del programa omrežja (*1) ter tehničnimi značilnostmi objektov za izvajanje železniških storitev (*2).

2.   Z nadaljnjim razvojem aplikacije RINF lahko nastane podatkovni sistem, ki se vključuje v vse elektronske pretoke informacij v zvezi z železniškim omrežjem Unije.

(*1)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (UL L 343, 14.12.2012, str. 32)."

*1

(*2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2177 z dne 22. novembra 2017 o dostopu do objektov za izvajanje železniških storitev in z železnico povezanih storitev (C/2017/7692) (UL L 307, 23.11.2017, str. 1).“;"

*2

| (5) | doda se nov člen 7a:

  „Člen 7a
  Besednjak ERA
  ‚Besednjak ERA‘ pomeni tehnični dokument, ki ga izda Agencija v skladu s členom 4(8) Direktive (EU) 2016/797, v njem pa so določene opredelitve in predstavitve podatkov ter z njimi povezane zahteve glede kakovosti in točnosti za vsak podatkovni element (ontologijo) železniškega sistema, in sicer v človeku berljivi in strojno berljivi obliki.
  Agencija zagotovi vzdrževanje besednjaka ERA, tako da odraža regulativni in tehnični razvoj, ki vpliva na železniški sistem.“
  ; |
| --- | --- |

(5)

doda se nov člen 7a:

„Člen 7a

Besednjak ERA

‚Besednjak ERA‘ pomeni tehnični dokument, ki ga izda Agencija v skladu s členom 4(8) Direktive (EU) 2016/797, v njem pa so določene opredelitve in predstavitve podatkov ter z njimi povezane zahteve glede kakovosti in točnosti za vsak podatkovni element (ontologijo) železniškega sistema, in sicer v človeku berljivi in strojno berljivi obliki.

Agencija zagotovi vzdrževanje besednjaka ERA, tako da odraža regulativni in tehnični razvoj, ki vpliva na železniški sistem.“

| (6) | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo VII k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo VII k tej uredbi.

Člen 8

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

2

(3)  Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 312).

7

(8)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – hrup“ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).

9

(10)  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110)

10

(11)  Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „energija“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1695 z dne 10. avgusta 2023 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919 (glej stran 380 tega Uradnega lista).

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1693 z dne 10. avgusta 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji (glej stran 1 tega Uradnega lista).

13

---

PRILOGA I

Priloga k Uredbi (EU) št. 321/2013 se spremeni:

| (1) | poglavje 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   UVOD

  Tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) je specifikacija, ki zajema podsistem (ali njegov del), kot je opredeljen v členu 2(11) Direktive (EU) 2016/797, da se:






  — | zagotovi interoperabilnost železniškega sistema in |
| --- | --- | --- |

(1)

poglavje 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   UVOD

Tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) je specifikacija, ki zajema podsistem (ali njegov del), kot je opredeljen v členu 2(11) Direktive (EU) 2016/797, da se:

—

zagotovi interoperabilnost železniškega sistema in

| — | izpolnijo bistvene zahteve.“; |
| --- | --- |

—

izpolnijo bistvene zahteve.“;

| (2) | oddelek 1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „1.2 .   Geografsko področje uporabe

  Ta uredba se uporablja za železniški sistem Unije.“; |
| --- | --- |

(2)

oddelek 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.2 .   Geografsko področje uporabe

Ta uredba se uporablja za železniški sistem Unije.“;

| (3) | v oddelku 1.3 se uvodni stavek in točka (a) nadomestita z naslednjim:

  „V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI:






  (a) | zajema podsistem ‚tirna vozila – tovorni vagoni‘;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v oddelku 1.3 se uvodni stavek in točka (a) nadomestita z naslednjim:

„V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI:

(a)

zajema podsistem ‚tirna vozila – tovorni vagoni‘;“;

| (4) | v oddelku 2.1, drugi odstavek, se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | posebna vozila;“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v oddelku 2.1, drugi odstavek, se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

posebna vozila;“;

| (5) | poglavje 3 se spremeni:






  (a) | uvodni odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3(1) Direktive (EU) 2016/797 določa, da železniški sistem, njegovi podsistemi in njihove komponente interoperabilnosti izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve. Bistvene zahteve so določene v splošnih pogojih Priloge III k navedeni direktivi. Preglednica 1 iz te priloge prikazuje osnovne parametre iz te TSI in njihovo ustrezanje bistvenim zahtevam iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

poglavje 3 se spremeni:

(a)

uvodni odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3(1) Direktive (EU) 2016/797 določa, da železniški sistem, njegovi podsistemi in njihove komponente interoperabilnosti izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve. Bistvene zahteve so določene v splošnih pogojih Priloge III k navedeni direktivi. Preglednica 1 iz te priloge prikazuje osnovne parametre iz te TSI in njihovo ustrezanje bistvenim zahtevam iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797.“;

| (b) | v preglednici 1 se vstavi naslednja vrstica 4.2.3.5.3:











  „4.2.3.5.3 | Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

v preglednici 1 se vstavi naslednja vrstica 4.2.3.5.3:

„4.2.3.5.3

Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

1.1.1

1.1.2

2.4.3“

| (6) | oddelek 4.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.1   Uvod

  Železniški sistem, za katerega se uporablja Direktiva (EU) 2016/797 in katerega del so tovorni vagoni, je integriran sistem, katerega skladnost se preverja. Zlasti se preverjajo usklajenost s specifikacijami za podsistem tirna vozila in združljivost z omrežjem (oddelek 4.2), njegovi vmesniki za povezavo z drugimi podsistemi železniškega sistema, s katerimi se povezuje (oddelka 4.2 in 4.3), ter začetni predpisi za obratovanje in vzdrževanje (oddelka 4.4 in 4.5), kot zahteva člen 15(4) Direktive (EU) 2016/797.
  Tehnična dokumentacija, ki je določena v členu 15(4) Direktive (EU) 2016/797 in točki 2.4 Priloge IV k navedeni direktivi, vsebuje zlasti projektirane vrednosti v zvezi z združljivostjo z omrežjem.“; |
| --- | --- |

(6)

oddelek 4.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.1   Uvod

Železniški sistem, za katerega se uporablja Direktiva (EU) 2016/797 in katerega del so tovorni vagoni, je integriran sistem, katerega skladnost se preverja. Zlasti se preverjajo usklajenost s specifikacijami za podsistem tirna vozila in združljivost z omrežjem (oddelek 4.2), njegovi vmesniki za povezavo z drugimi podsistemi železniškega sistema, s katerimi se povezuje (oddelka 4.2 in 4.3), ter začetni predpisi za obratovanje in vzdrževanje (oddelka 4.4 in 4.5), kot zahteva člen 15(4) Direktive (EU) 2016/797.

Tehnična dokumentacija, ki je določena v členu 15(4) Direktive (EU) 2016/797 in točki 2.4 Priloge IV k navedeni direktivi, vsebuje zlasti projektirane vrednosti v zvezi z združljivostjo z omrežjem.“;

| (7) | v točki 4.2.1 se črta tretji odstavek; |
| --- | --- |

(7)

v točki 4.2.1 se črta tretji odstavek;

| (8) | točka 4.2.2.2 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Konstrukcija osrednjega dela enote ter vseh dodatkov k opremi in točk dviga je konstruirana tako, da v okviru primerov obremenitve, opredeljenih v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka D, ne nastanejo razpoke, večje stalne deformacije ali prelomi.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

točka 4.2.2.2 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Konstrukcija osrednjega dela enote ter vseh dodatkov k opremi in točk dviga je konstruirana tako, da v okviru primerov obremenitve, opredeljenih v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka D, ne nastanejo razpoke, večje stalne deformacije ali prelomi.“;

| (b) | četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Na enoti se označi položaj točk dviga. Oznaka je v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(b)

četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Na enoti se označi položaj točk dviga. Oznaka je v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka D.“;

| (9) | v točki 4.2.2.3 se doda naslednji odstavek:

  „Enote, ki so namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu in pri katerih je potrebna oznaka združljivosti vagona, so opremljene z napravami za zavarovanje intermodalne nakladalne enote.“; |
| --- | --- |

(9)

v točki 4.2.2.3 se doda naslednji odstavek:

„Enote, ki so namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu in pri katerih je potrebna oznaka združljivosti vagona, so opremljene z napravami za zavarovanje intermodalne nakladalne enote.“;

| (10) | točka 4.2.3.1 se spremeni:






  (a) | drugi in tretji odstavek se nadomestita z naslednjim:

  „Skladnost enote s predvidenim referenčnim profilom, skupaj z referenčnim profilom spodnjega dela vozila, se določi z eno od metod iz specifikacije iz indeksa [4] Dodatka D.
  Za ugotovitev skladnosti, če obstaja, med referenčnim profilom, določenim za enoto, in ustreznimi ciljnimi referenčnimi profili G1, GA, GB in GC, vključno z referenčnimi profili za spodnji del vozila, GI1 in GI2, se uporablja kinematična metoda, opisana v specifikaciji iz indeksa [4] Dodatka D.“; |
| --- | --- | --- |

(10)

točka 4.2.3.1 se spremeni:

(a)

drugi in tretji odstavek se nadomestita z naslednjim:

„Skladnost enote s predvidenim referenčnim profilom, skupaj z referenčnim profilom spodnjega dela vozila, se določi z eno od metod iz specifikacije iz indeksa [4] Dodatka D.

Za ugotovitev skladnosti, če obstaja, med referenčnim profilom, določenim za enoto, in ustreznimi ciljnimi referenčnimi profili G1, GA, GB in GC, vključno z referenčnimi profili za spodnji del vozila, GI1 in GI2, se uporablja kinematična metoda, opisana v specifikaciji iz indeksa [4] Dodatka D.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „Enote, namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu, se kodificirajo v skladu z zahtevami Dodatka H in specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka D.2.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„Enote, namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu, se kodificirajo v skladu z zahtevami Dodatka H in specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka D.2.“;

| (11) | v točki 4.2.3.2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Dopustni koristni tovor, ki ga lahko prevaža enota, za osne obremenitve do vključno 25 ton se določi z uporabo specifikacije iz indeksa [5] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(11)

v točki 4.2.3.2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Dopustni koristni tovor, ki ga lahko prevaža enota, za osne obremenitve do vključno 25 ton se določi z uporabo specifikacije iz indeksa [5] Dodatka D.“;

| (12) | točka 4.2.3.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.3   Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka

  Če je predvideno, da je enota združljiva z enim ali več naslednjimi sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, se ta skladnost določi v skladu z določbami tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2:






  (a) | sistemi za ugotavljanje lokacij vlakov na podlagi tirnih tokokrogov (električna upornost kolesne dvojice se lahko oceni na ravni komponente interoperabilnosti ali na ravni vozila); |
| --- | --- | --- |

(12)

točka 4.2.3.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.3   Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka

Če je predvideno, da je enota združljiva z enim ali več naslednjimi sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, se ta skladnost določi v skladu z določbami tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2:

(a)

sistemi za ugotavljanje lokacij vlakov na podlagi tirnih tokokrogov (električna upornost kolesne dvojice se lahko oceni na ravni komponente interoperabilnosti ali na ravni vozila);

| (b) | Sistemi za ugotavljanje lokacij vlakov na podlagi števcev osi. |
| --- | --- |

(b)

Sistemi za ugotavljanje lokacij vlakov na podlagi števcev osi.

| (c) | Sistemi za ugotavljanje lokacij vlakov na podlagi opreme za zankanje. |
| --- | --- |

(c)

Sistemi za ugotavljanje lokacij vlakov na podlagi opreme za zankanje.

S tem povezani posebni primeri so opredeljeni v oddelku 7.7 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.“

| (13) | v točki 4.2.3.4 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

  „Če je predvideno, da je enoto mogoče spremljati z opremo za zaznavanje ob progi v omrežju s tirno širino 1 435 mm, je enota skladna s specifikacijo iz indeksa [6] Dodatka D, da se zagotovi zadostna vidljivost.
  Za enote, predvidene za obratovanje na omrežjih s tirno širino 1 524 mm, 1 600 mm in 1 668 mm, se uporabljajo ustrezne vrednosti iz preglednice 2 za parametre iz specifikacije iz indeksa [6] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(13)

v točki 4.2.3.4 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

„Če je predvideno, da je enoto mogoče spremljati z opremo za zaznavanje ob progi v omrežju s tirno širino 1 435 mm, je enota skladna s specifikacijo iz indeksa [6] Dodatka D, da se zagotovi zadostna vidljivost.

Za enote, predvidene za obratovanje na omrežjih s tirno širino 1 524 mm, 1 600 mm in 1 668 mm, se uporabljajo ustrezne vrednosti iz preglednice 2 za parametre iz specifikacije iz indeksa [6] Dodatka D.“;

| (14) | v točki 4.2.3.5.2 se prva alinea drugega odstavka nadomesti z naslednjim:






  „— | uporabo postopkov iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka D ali“; |
| --- | --- | --- |

(14)

v točki 4.2.3.5.2 se prva alinea drugega odstavka nadomesti z naslednjim:

„—

uporabo postopkov iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka D ali“;

| (15) | vstavi se naslednja točka 4.2.3.5.3:
  „4.2.3.5.3   Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

  Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja je namenjena preprečevanju iztirjenja ali ublažitvi posledic iztirjenja enote.
  Če je enota opremljena s funkcijo zaznavanja in preprečevanja iztirjenja, morajo biti izpolnjene spodnje zahteve.
  4.2.3.5.3.1   Splošne zahteve

  Funkcija lahko zazna iztirjenje ali stanja, ki so pogoji, ki so znanilci iztirjenja enote, v skladu z enim od treh sklopov zahtev iz točk 4.2.3.5.3.2, 4.2.3.5.3.3 in 4.2.3.5.3.4.
  Navedene zahteve je dovoljeno kombinirati na naslednji način: | 4.2.3.5.3.2 in 4.2.3.5.3.3 |
| --- | --- | --- |

(15)

vstavi se naslednja točka 4.2.3.5.3:

„4.2.3.5.3   Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja je namenjena preprečevanju iztirjenja ali ublažitvi posledic iztirjenja enote.

Če je enota opremljena s funkcijo zaznavanja in preprečevanja iztirjenja, morajo biti izpolnjene spodnje zahteve.

4.2.3.5.3.1   Splošne zahteve

Funkcija lahko zazna iztirjenje ali stanja, ki so pogoji, ki so znanilci iztirjenja enote, v skladu z enim od treh sklopov zahtev iz točk 4.2.3.5.3.2, 4.2.3.5.3.3 in 4.2.3.5.3.4.

Navedene zahteve je dovoljeno kombinirati na naslednji način:

4.2.3.5.3.2 in 4.2.3.5.3.3

| | 4.2.3.5.3.2 in 4.2.3.5.3.4 |
| --- | --- |

4.2.3.5.3.2 in 4.2.3.5.3.4

4.2.3.5.3.2   Funkcija preprečevanja iztirjenja (DPF)

DPF pošlje signal v vozniško kabino lokomotive, ki vleče vlak, ko je v enoti zaznan predhodnik iztirjenja.

Signal, ki omogoča razpoložljivost DPF na ravni vlaka, in njegov prenos med enoto, lokomotivo in drugimi spetimi enotami vlaka, se dokumentira v tehnični dokumentaciji.

4.2.3.5.3.3   Funkcija zaznavanja iztirjenja (DDF)

DDF pošlje signal v vozniško kabino lokomotive, ki vleče vlak, ko se v enoti zazna iztirjenje.

Signal, ki omogoča razpoložljivost DDF na ravni vlaka, in njegov prenos med enoto, lokomotivo in drugimi spetimi enotami vlaka, se dokumentira v tehnični dokumentaciji.

4.2.3.5.3.4   Funkcija zaznavanja in sprožitve v primeru iztirjenja (DDAF)

DDAF samodejno sproži uporabo zavore, ko se zazna iztirjenje, pri čemer strojevodja nima možnosti razveljavitve.

Tveganje lažne zaznave iztirjenja je omejeno na sprejemljivo raven.

Zato se za DDAF opravi ocena tveganja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 402/2013.

DDAF je mogoče deaktivirati neposredno na enoti, ko se ta ustavi. S tem deaktiviranjem se DDAF sprosti in izolira od zavornega sistema.

Status funkcije DDAF (aktivirana/deaktivirana) je prikazan na DDAF in viden z obeh strani enote. Če to ni fizično izvedljivo, je status DDAF prikazan vsaj na eni strani vagona, druga stran pa je označena v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka D.“;

| (16) | v točki 4.2.3.6.1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Celovitost konstrukcije podstavnega vozička, vse pritrjene opreme in povezave med nadgradnjo in podstavnim vozičkom se prikažejo na podlagi metod, določenih v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(16)

v točki 4.2.3.6.1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Celovitost konstrukcije podstavnega vozička, vse pritrjene opreme in povezave med nadgradnjo in podstavnim vozičkom se prikažejo na podlagi metod, določenih v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka D.“;

| (17) | v točki 4.2.3.6.2 se preglednica 3 nadomesti z naslednjim:

  „Preglednica 3


  Meje uporabe geometrijskih mer kolesnih dvojic










  Oznaka | Premer kolesa
  D (mm) | Najmanjša vrednost
  (mm) | Največja vrednost
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 435  mm | Razdalja med sprednjima deloma (SR)
  SR = AR + Sd,levo + Sd,desno | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 415 | 1 426 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 412 | 1 426 |
| D > 840 | 1 410 | 1 426 |
| Razdalja med zadnjima deloma (AR) | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 359 | 1 363 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 358 | 1 363 |
| D > 840 | 1 357 | 1 363 |
| 1 524  mm | Razdalja med sprednjima deloma (SR)
  SR = AR + Sd,levo + Sd,desno | 400 ≤ D < 840 | 1 492 | 1 514 |
| D ≥ 840 | 1 487 | 1 514 |
| Razdalja med zadnjima deloma (AR) | 400 ≤ D < 840 | 1 444 | 1 448 |
| D ≥ 840 | 1 442 | 1 448 |
| 1 600  mm | Razdalja med sprednjima deloma (SR)
  SR = AR + Sd,levo + Sd,desno | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 592 |
| | | |
| Razdalja med zadnjima deloma (AR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 526 |
| | | |
| 1 668  mm | Razdalja med sprednjima deloma (SR)
  SR = AR + Sd,levo + Sd,desno | 330 ≤ D < 840 | 1 648  (1) | 1 659 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 648  (1) | 1 659 |
| Razdalja med zadnjima deloma (AR) | 330 ≤ D < 840 | 1 592 | 1 596 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 590 | 1 596 |

(17)

v točki 4.2.3.6.2 se preglednica 3 nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 3

Meje uporabe geometrijskih mer kolesnih dvojic

Oznaka

Premer kolesa

D (mm)

Najmanjša vrednost

(mm)

Največja vrednost

(mm)

1 435  mm

Razdalja med sprednjima deloma (SR)

SR = AR + Sd,levo + Sd,desno

330 ≤ D ≤ 760

1 415

1 426

760 < D ≤ 840

1 412

1 426

D > 840

1 410

1 426

Razdalja med zadnjima deloma (AR)

330 ≤ D ≤ 760

1 359

1 363

760 < D ≤ 840

1 358

1 363

D > 840

1 357

1 363

1 524  mm

Razdalja med sprednjima deloma (SR)

SR = AR + Sd,levo + Sd,desno

400 ≤ D < 840

1 492

1 514

D ≥ 840

1 487

1 514

Razdalja med zadnjima deloma (AR)

400 ≤ D < 840

1 444

1 448

D ≥ 840

1 442

1 448

1 600  mm

Razdalja med sprednjima deloma (SR)

SR = AR + Sd,levo + Sd,desno

690 ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 592

Razdalja med zadnjima deloma (AR)

690 ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 526

1 668  mm

Razdalja med sprednjima deloma (SR)

SR = AR + Sd,levo + Sd,desno

330 ≤ D < 840

1 648  (1)

1 659

840 ≤ D ≤ 1 250

1 648  (1)

1 659

Razdalja med zadnjima deloma (AR)

330 ≤ D < 840

1 592

1 596

840 ≤ D ≤ 1 250

1 590

1 596

| (18) | v točki 4.2.4.3.2.1 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

  „Zavorna zmogljivost enote se izračuna v skladu z eno od specifikacij iz indeksa [16], [37], [58] ali [17] Dodatka D.
  Izračun se potrdi s preskusi. Izračun zavorne zmogljivosti v skladu s specifikacijo iz indeksa [17] Dodatka D se potrdi, kot je določeno v isti specifikaciji ali specifikaciji iz indeksa [58] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(18)

v točki 4.2.4.3.2.1 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

„Zavorna zmogljivost enote se izračuna v skladu z eno od specifikacij iz indeksa [16], [37], [58] ali [17] Dodatka D.

Izračun se potrdi s preskusi. Izračun zavorne zmogljivosti v skladu s specifikacijo iz indeksa [17] Dodatka D se potrdi, kot je določeno v isti specifikaciji ali specifikaciji iz indeksa [58] Dodatka D.“;

| (19) | točka 4.2.4.3.2.2 se spremeni:






  (a) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Če je enota opremljena s parkirno zavoro, izpolnjuje naslednje zahteve:






  — | imobilizacija traja, dokler se namerno ne sprosti, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

točka 4.2.4.3.2.2 se spremeni:

(a)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Če je enota opremljena s parkirno zavoro, izpolnjuje naslednje zahteve:

—

imobilizacija traja, dokler se namerno ne sprosti,

| — | če ni mogoče neposredno ugotoviti stanja parkirne zavore, se na obeh straneh zunanjosti vozila zagotovi indikator, ki kaže stanje zavore, |
| --- | --- |

—

če ni mogoče neposredno ugotoviti stanja parkirne zavore, se na obeh straneh zunanjosti vozila zagotovi indikator, ki kaže stanje zavore,

| — | najmanjša sila parkirne zavore brez upoštevanja vetra se določi z izračuni, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [16] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

—

najmanjša sila parkirne zavore brez upoštevanja vetra se določi z izračuni, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [16] Dodatka D.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „Če je ustrezno, izračuni določajo:






  — | najmanjšo silo parkirne zavore za neobremenjen vagon, |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„Če je ustrezno, izračuni določajo:

—

najmanjšo silo parkirne zavore za neobremenjen vagon,

| — | največjo silo parkirne zavore za polno natovorjen vagon, |
| --- | --- |

—

največjo silo parkirne zavore za polno natovorjen vagon,

| — | prelomno nakladalno maso, tj. pogoj najmanjše obremenitve za največjo silo parkirne zavore, |
| --- | --- |

—

prelomno nakladalno maso, tj. pogoj najmanjše obremenitve za največjo silo parkirne zavore,

| — | parkirna zavora enote se konstruira ob upoštevanju faktorja adhezije kolo/tirnica (jeklo/jeklo), ki ni višji od 0,12.“; |
| --- | --- |

—

parkirna zavora enote se konstruira ob upoštevanju faktorja adhezije kolo/tirnica (jeklo/jeklo), ki ni višji od 0,12.“;

| (20) | v točki 4.2.5 se osmi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Enota izpolnjuje zahteve iz te TSI brez poslabšanja zaradi snega, ledu in toče, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [18] Dodatka D, kar ustreza nazivnemu temperaturnemu območju.“; |
| --- | --- |

(20)

v točki 4.2.5 se osmi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Enota izpolnjuje zahteve iz te TSI brez poslabšanja zaradi snega, ledu in toče, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [18] Dodatka D, kar ustreza nazivnemu temperaturnemu območju.“;

| (21) | v točki 4.2.6.2.1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Enote se spenjajo v skladu z določbami iz specifikacije iz indeksa [27] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(21)

v točki 4.2.6.2.1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Enote se spenjajo v skladu z določbami iz specifikacije iz indeksa [27] Dodatka D.“;

| (22) | v točki 4.2.6.2.2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Enota je konstruirana tako, da se prepreči neposreden stik v skladu z določbami iz specifikacije iz indeksa [27] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(22)

v točki 4.2.6.2.2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Enota je konstruirana tako, da se prepreči neposreden stik v skladu z določbami iz specifikacije iz indeksa [27] Dodatka D.“;

| (23) | v točki 4.2.6.3 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Dimenzije in odmik teh priključkov so opisani v specifikaciji iz indeksa [28] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(23)

v točki 4.2.6.3 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Dimenzije in odmik teh priključkov so opisani v specifikaciji iz indeksa [28] Dodatka D.“;

| (24) | v točki 4.3.1 se preglednica 5 spremeni:






  (a) | naslov prvega stolpca se nadomesti z naslednjim:

  „Sklicevanje v TSI tovorni vagoni“ |
| --- | --- | --- |

(24)

v točki 4.3.1 se preglednica 5 spremeni:

(a)

naslov prvega stolpca se nadomesti z naslednjim:

„Sklicevanje v TSI tovorni vagoni“

| (b) | naslov drugega stolpca se nadomesti z naslednjim:

  „Sklicevanje v TSI infrastruktura“; |
| --- | --- |

(b)

naslov drugega stolpca se nadomesti z naslednjim:

„Sklicevanje v TSI infrastruktura“;

| (c) | črta se zadnja vrstica; |
| --- | --- |

(c)

črta se zadnja vrstica;

| (25) | v točki 4.3.2 se preglednica 6 spremeni:






  (a) | naslov prvega stolpca se nadomesti z naslednjim:

  „Sklicevanje v TSI tovorni vagoni“ |
| --- | --- | --- |

(25)

v točki 4.3.2 se preglednica 6 spremeni:

(a)

naslov prvega stolpca se nadomesti z naslednjim:

„Sklicevanje v TSI tovorni vagoni“

| (b) | naslov drugega stolpca se nadomesti z naslednjim:

  „Sklicevanje v TSI vodenje in upravljanje prometa“; |
| --- | --- |

(b)

naslov drugega stolpca se nadomesti z naslednjim:

„Sklicevanje v TSI vodenje in upravljanje prometa“;

| (c) | črta se zadnja vrstica; |
| --- | --- |

(c)

črta se zadnja vrstica;

| (26) | v točki 4.3.3 se preglednica 7 spremeni:






  (a) | naslov prvega stolpca se nadomesti z naslednjim:

  „Sklicevanje v TSI tovorni vagoni“; |
| --- | --- | --- |

(26)

v točki 4.3.3 se preglednica 7 spremeni:

(a)

naslov prvega stolpca se nadomesti z naslednjim:

„Sklicevanje v TSI tovorni vagoni“;

| (b) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:





  „Sklicevanje v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija“ |
| --- | --- |
| — | 4.2.10: Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila |

(b)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Sklicevanje v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija“

—

4.2.10: Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila

| — | 4.2.11: Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi |
| --- | --- |

—

4.2.11: Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

| — | 4.2.10: Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila |
| --- | --- |

—

4.2.10: Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila

| — | 4.2.11: Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi |
| --- | --- |

—

4.2.11: Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

| — | 4.2.10: Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila“ |
| --- | --- |

—

4.2.10: Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila“

| (27) | v točki 4.4 se v zadnjem odstavku črta naslednji stavek:

  „Priglašeni organ preveri le, ali je dokumentacija o obratovanju zagotovljena.“; |
| --- | --- |

(27)

v točki 4.4 se v zadnjem odstavku črta naslednji stavek:

„Priglašeni organ preveri le, ali je dokumentacija o obratovanju zagotovljena.“;

| (28) | v točki 4.5 se v tretjem odstavku črta naslednji stavek:

  „Priglašeni organ preveri le, ali je dokumentacija o vzdrževanju zagotovljena.“; |
| --- | --- |

(28)

v točki 4.5 se v tretjem odstavku črta naslednji stavek:

„Priglašeni organ preveri le, ali je dokumentacija o vzdrževanju zagotovljena.“;

| (29) | v točki 4.5.1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „Splošna dokumentacija je sestavljena iz:“; |
| --- | --- |

(29)

v točki 4.5.1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Splošna dokumentacija je sestavljena iz:“;

| (30) | v točki 4.5.2 se tretji stavek uvodnega odstavka nadomesti z naslednjim:

  „Dokumentacija o utemeljitvi načrta vzdrževanja vsebuje:“; |
| --- | --- |

(30)

v točki 4.5.2 se tretji stavek uvodnega odstavka nadomesti z naslednjim:

„Dokumentacija o utemeljitvi načrta vzdrževanja vsebuje:“;

| (31) | prvi odstavek oddelka 4.8 se spremeni:






  (a) | dvajseta alinea se črta; |
| --- | --- | --- |

(31)

prvi odstavek oddelka 4.8 se spremeni:

(a)

dvajseta alinea se črta;

| (b) | dodajo se naslednje alinee:






  — | „najmanjša zavorna sila ter po potrebi največja zavorna sila in prelomna nakladalna masa za parkirno zavoro (če je ustrezno), |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje alinee:

—

„najmanjša zavorna sila ter po potrebi največja zavorna sila in prelomna nakladalna masa za parkirno zavoro (če je ustrezno),

| — | število osi, na katerih se uporablja parkirna zavora, |
| --- | --- |

—

število osi, na katerih se uporablja parkirna zavora,

| — | prisotnost ene ali več naslednjih funkcij: DDF, DPF, DDAF, |
| --- | --- |

—

prisotnost ene ali več naslednjih funkcij: DDF, DPF, DDAF,

| — | opis signala, ki obvešča o iztirjenju ali predhodniku iztirjenja, in njegovega prenosa za enote, opremljene z DDF ali DPF.“; |
| --- | --- |

—

opis signala, ki obvešča o iztirjenju ali predhodniku iztirjenja, in njegovega prenosa za enote, opremljene z DDF ali DPF.“;

| (32) | točka 6.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.2.1   Tekalni mehanizem

  Prikaz skladnosti za vozno dinamiko je določen v specifikaciji iz indeksa [8] Dodatka D.
  Predpostavlja se, da so enote, opremljene z uveljavljenim tekalnim mehanizmom, kot je opisan v navedeni specifikaciji, skladne z ustrezno zahtevo, če tekalni mehanizmi obratujejo v okviru svojega določenega območja uporabe.
  Najmanjša osna obremenitev in največja osna obremenitev med obratovanjem vagona, opremljenega z uveljavljenim tekalnim mehanizmom, sta skladni s pogoji obremenitve med prazno in natovorjeno enoto, ki so določeni za uveljavljeni tekalni mehanizem, v skladu s specifikacijo iz indeksa [8] Dodatka D.
  Če najmanjša osna obremenitev ni dosežena pri masi praznega vozila, se lahko pogoji za uporabo uporabijo za vagon, ki mora vedno obratovati z najmanjšim koristnim tovorom ali balastom (npr. s prazno napravo za natovarjanje), da se zagotovi skladnost s parametri iz specifikacije iz indeksa [8] Dodatka D.
  V tem primeru se lahko parameter ‚Masa praznega vagona‘, ki se uporablja za oprostitev izvedbe preskusov na tirih, nadomesti z ‚Najmanjša osna obremenitev‘. To se navede v tehnični dokumentaciji kot pogoj za uporabo.
  Ocena trdnosti podstavnega vozička temelji na specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(32)

točka 6.1.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.2.1   Tekalni mehanizem

Prikaz skladnosti za vozno dinamiko je določen v specifikaciji iz indeksa [8] Dodatka D.

Predpostavlja se, da so enote, opremljene z uveljavljenim tekalnim mehanizmom, kot je opisan v navedeni specifikaciji, skladne z ustrezno zahtevo, če tekalni mehanizmi obratujejo v okviru svojega določenega območja uporabe.

Najmanjša osna obremenitev in največja osna obremenitev med obratovanjem vagona, opremljenega z uveljavljenim tekalnim mehanizmom, sta skladni s pogoji obremenitve med prazno in natovorjeno enoto, ki so določeni za uveljavljeni tekalni mehanizem, v skladu s specifikacijo iz indeksa [8] Dodatka D.

Če najmanjša osna obremenitev ni dosežena pri masi praznega vozila, se lahko pogoji za uporabo uporabijo za vagon, ki mora vedno obratovati z najmanjšim koristnim tovorom ali balastom (npr. s prazno napravo za natovarjanje), da se zagotovi skladnost s parametri iz specifikacije iz indeksa [8] Dodatka D.

V tem primeru se lahko parameter ‚Masa praznega vagona‘, ki se uporablja za oprostitev izvedbe preskusov na tirih, nadomesti z ‚Najmanjša osna obremenitev‘. To se navede v tehnični dokumentaciji kot pogoj za uporabo.

Ocena trdnosti podstavnega vozička temelji na specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka D.“;

| (33) | točka 6.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.2.2   Kolesna dvojica

  Prikaz skladnosti za mehansko vedenje sklopa kolesne dvojice se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka D, ki opredeljuje mejne vrednosti za silo osnega sklopa, ter povezanim preskusom za verifikacijo.“; |
| --- | --- |

(33)

točka 6.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.2.2   Kolesna dvojica

Prikaz skladnosti za mehansko vedenje sklopa kolesne dvojice se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka D, ki opredeljuje mejne vrednosti za silo osnega sklopa, ter povezanim preskusom za verifikacijo.“;

| (34) | v točki 6.1.2.3(a) se prvi, drugi in tretji odstavek nadomestijo z naslednjim:

  „Kovana in valjana kolesa: mehanske značilnosti se dokažejo s postopkom, opisanim v specifikaciji iz indeksa [11] Dodatka D.
  Če je kolo predvideno za uporabo z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, se kolo termomehansko preskusi z upoštevanjem najvišje predvidene zavorne energije. Opravi se preskus tipa, kot je opisan v specifikaciji iz indeksa [11] Dodatka D, da se preveri, ali sta bočni premik platišča med zaviranjem in preostala obremenitev znotraj opredeljenih dovoljenih vrednosti odstopanj.
  Merila za odločanje o preostalih obremenitvah za kovana in valjana kolesa so določena v isti specifikaciji.“; |
| --- | --- |

(34)

v točki 6.1.2.3(a) se prvi, drugi in tretji odstavek nadomestijo z naslednjim:

„Kovana in valjana kolesa: mehanske značilnosti se dokažejo s postopkom, opisanim v specifikaciji iz indeksa [11] Dodatka D.

Če je kolo predvideno za uporabo z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, se kolo termomehansko preskusi z upoštevanjem najvišje predvidene zavorne energije. Opravi se preskus tipa, kot je opisan v specifikaciji iz indeksa [11] Dodatka D, da se preveri, ali sta bočni premik platišča med zaviranjem in preostala obremenitev znotraj opredeljenih dovoljenih vrednosti odstopanj.

Merila za odločanje o preostalih obremenitvah za kovana in valjana kolesa so določena v isti specifikaciji.“;

| (35) | v točki 6.1.2.4 se prvi in drugi odstavek nadomestita z naslednjim:

  „Poleg zgoraj navedene zahteve za montažo prikaz skladnosti za mehansko odpornost in značilnosti utrujanja osi temelji na specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka D.
  Navedena specifikacija vključuje merila za odločanje o dovoljenih obremenitvah. Vzpostavljen je postopek preveritve, s katerim se v fazi proizvodnje zagotovi, da na varnost ne morejo negativno vplivati nikakršne okvare zaradi morebitne spremembe mehanskih značilnosti osi. Preverijo se natezna trdnost materiala v osi, udarna odpornost, površinska homogenost, značilnosti materiala in čistost materiala. S postopkom preverjanja se opredeli vzorčenje serij za vsako značilnost, ki jo je treba preveriti.“; |
| --- | --- |

(35)

v točki 6.1.2.4 se prvi in drugi odstavek nadomestita z naslednjim:

„Poleg zgoraj navedene zahteve za montažo prikaz skladnosti za mehansko odpornost in značilnosti utrujanja osi temelji na specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka D.

Navedena specifikacija vključuje merila za odločanje o dovoljenih obremenitvah. Vzpostavljen je postopek preveritve, s katerim se v fazi proizvodnje zagotovi, da na varnost ne morejo negativno vplivati nikakršne okvare zaradi morebitne spremembe mehanskih značilnosti osi. Preverijo se natezna trdnost materiala v osi, udarna odpornost, površinska homogenost, značilnosti materiala in čistost materiala. S postopkom preverjanja se opredeli vzorčenje serij za vsako značilnost, ki jo je treba preveriti.“;

| (36) | v točki 6.2.2.1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Prikaz skladnosti je v skladu z eno od specifikacij iz indeksa [3] ali [1] Dodatka D“; |
| --- | --- |

(36)

v točki 6.2.2.1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Prikaz skladnosti je v skladu z eno od specifikacij iz indeksa [3] ali [1] Dodatka D“;

| (37) | točka 6.2.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.2.2   Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih

  Prikaz skladnosti se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(37)

točka 6.2.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.2.2   Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih

Prikaz skladnosti se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka D.“;

| (38) | točka 6.2.2.3 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Prikaz skladnosti se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka D.“; |
| --- | --- | --- |

(38)

točka 6.2.2.3 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Prikaz skladnosti se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka D.“;

| (b) | v drugem odstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „Za enote, ki obratujejo v omrežju s tirno širino 1 668 mm, se ocena ocenjene vrednosti za vodilno silo, normalizirane z uporabo polmera Rm = 350 m v skladu z navedeno specifikacijo, izračuna v skladu z naslednjo formulo:“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Za enote, ki obratujejo v omrežju s tirno širino 1 668 mm, se ocena ocenjene vrednosti za vodilno silo, normalizirane z uporabo polmera Rm = 350 m v skladu z navedeno specifikacijo, izračuna v skladu z naslednjo formulo:“;

| (c) | peti odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Kombinacija najvišje ekvivalentne koničnosti in hitrosti, za katero enota izpolnjuje merilo stabilnosti iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka D, se navede v poročilu.“; |
| --- | --- |

(c)

peti odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Kombinacija najvišje ekvivalentne koničnosti in hitrosti, za katero enota izpolnjuje merilo stabilnosti iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka D, se navede v poročilu.“;

| (39) | v točki 6.2.2.4 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Prikaz skladnosti za mehansko odpornost in značilnosti utrujanja ležajev so v skladu s specifikacijo iz indeksa [13] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(39)

v točki 6.2.2.4 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Prikaz skladnosti za mehansko odpornost in značilnosti utrujanja ležajev so v skladu s specifikacijo iz indeksa [13] Dodatka D.“;

| (40) | točka 6.2.2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.2.5   Tekalni mehanizem za ročno zamenjavo kolesnih dvojic

  Menjava med tirno širino 1 435 mm in 1 668 mm
  Šteje se, da so tehnične rešitve, opisane v specifikaciji iz indeksa [14] Dodatka D za osne enote in enote podstavnih vozičkov, skladne z zahtevami iz točke 4.2.3.6.7.
  Menjava med tirno širino 1 435 mm in 1 524 mm
  Šteje se, da je tehnična rešitev, opisana v specifikaciji iz indeksa [15] Dodatka D, skladna z zahtevami iz točke 4.2.3.6.7.“; |
| --- | --- |

(40)

točka 6.2.2.5 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.2.5   Tekalni mehanizem za ročno zamenjavo kolesnih dvojic

Menjava med tirno širino 1 435 mm in 1 668 mm

Šteje se, da so tehnične rešitve, opisane v specifikaciji iz indeksa [14] Dodatka D za osne enote in enote podstavnih vozičkov, skladne z zahtevami iz točke 4.2.3.6.7.

Menjava med tirno širino 1 435 mm in 1 524 mm

Šteje se, da je tehnična rešitev, opisana v specifikaciji iz indeksa [15] Dodatka D, skladna z zahtevami iz točke 4.2.3.6.7.“;

| (41) | v točki 6.2.2.8.1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Pregrade se preskusijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [19] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(41)

v točki 6.2.2.8.1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Pregrade se preskusijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [19] Dodatka D.“;

| (42) | točka 6.2.2.8.2 se spremeni:






  (a) | prvi in drugi odstavek se nadomestita z naslednjim:

  „Preskušanje vnetljivosti materialov in njihovih lastnosti glede širjenja plamena se izvaja v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka D, za katero je mejna vrednost CFE ≥ 18 kW/m2.
  Za gumijaste dele podstavnih vozičkov se preskušanje izvaja v skladu s specifikacijo iz indeksa [23] Dodatka D, za katero je mejna vrednost MARHE ≤ 90 kW/m2 pod preskusnimi pogoji iz specifikacije iz indeksa [22] Dodatka D.“; |
| --- | --- | --- |

(42)

točka 6.2.2.8.2 se spremeni:

(a)

prvi in drugi odstavek se nadomestita z naslednjim:

„Preskušanje vnetljivosti materialov in njihovih lastnosti glede širjenja plamena se izvaja v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka D, za katero je mejna vrednost CFE ≥ 18 kW/m2.

Za gumijaste dele podstavnih vozičkov se preskušanje izvaja v skladu s specifikacijo iz indeksa [23] Dodatka D, za katero je mejna vrednost MARHE ≤ 90 kW/m2 pod preskusnimi pogoji iz specifikacije iz indeksa [22] Dodatka D.“;

| (b) | v tretjem odstavku se šesta alinea nadomesti z naslednjim:






  „– | materiali, ki izpolnjujejo zahteve kategorije C-s3, d2 ali višje v skladu s specifikacijo iz indeksa [21] Dodatka D.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v tretjem odstavku se šesta alinea nadomesti z naslednjim:

„–

materiali, ki izpolnjujejo zahteve kategorije C-s3, d2 ali višje v skladu s specifikacijo iz indeksa [21] Dodatka D.“;

| (43) | točka 6.2.2.8.3 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.2.8.3   Kabli

  Električni kabli se izberejo in namestijo v skladu s specifikacijo iz indeksov [24] in [25] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(43)

točka 6.2.2.8.3 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.2.8.3   Kabli

Električni kabli se izberejo in namestijo v skladu s specifikacijo iz indeksov [24] in [25] Dodatka D.“;

| (44) | točka 6.2.2.8.4 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.2.8.4   Vnetljive tekočine

  Sprejeti ukrepi so v skladu s specifikacijo iz indeksa [26] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(44)

točka 6.2.2.8.4 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.2.8.4   Vnetljive tekočine

Sprejeti ukrepi so v skladu s specifikacijo iz indeksa [26] Dodatka D.“;

| (45) | oddelek 7.1 se nadomesti z naslednjim:
  „7.1   Dovoljenje za dajanje na trg









  (1) | Ta TSI se uporablja za podsistem ‚tirna vozila – tovorni vagoni‘, ki spada na področje uporabe, določeno v njenih oddelkih 1.1, 1.2 in 2.1, pri čemer se ti vagoni dajo na trg po datumu začetka uporabe te TSI, razen če se uporablja točka 7.1.1 ‚Uporaba za tekoče projekte‘. |
| --- | --- | --- |

(45)

oddelek 7.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.1   Dovoljenje za dajanje na trg

(1)

| (2) | Ta TSI se prostovoljno uporablja tudi za:






  — | enote iz oddelka 2.1(a) v načinu vožnje, če ustrezajo opredelitvi pojma ‚enota‘ v tej TSI, in |
| --- | --- | --- |

(2)

—

enote iz oddelka 2.1(a) v načinu vožnje, če ustrezajo opredelitvi pojma ‚enota‘ v tej TSI, in

| — | enote, kot so opredeljene v oddelku 2.1(c), če so v prazni konfiguraciji. |
| --- | --- |

—

enote, kot so opredeljene v oddelku 2.1(c), če so v prazni konfiguraciji.

Če se vlagatelj odloči, da bi uporabil to TSI, se ustrezna ES-izjava o verifikaciji prizna kot taka v državah članicah.

| (3) | Šteje se, da je skladnost z različico te priloge, ki se je uporabljala pred 28. septembrom 2023, enakovredna skladnosti s to TSI, razen sprememb, navedenih v Dodatku A.“; |
| --- | --- |

(3)

| (46) | točka 7.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  „7.1.1   Uporaba za tekoče projekte









  (1) | Uporaba te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023, ni obvezna za projekte, ki so na navedeni datum v fazi A ali fazi B, kot sta opredeljeni v točkah 7.2.3.1.1 in 7.2.3.1.2 „prejšnje TSI“ (tj. te uredbe, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/387 (*1)). |
| --- | --- | --- |

(46)

točka 7.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.1.1   Uporaba za tekoče projekte

(1)

| (2) | Brez poseganja v preglednico A.2 Dodatka A je uporaba zahtev iz poglavij 4, 5 in 6 za projekte iz točke 1 možna prostovoljno. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Če se vložnik odloči, da te različice TSI ne bo uporabljal za tekoči projekt, se še naprej uporablja različica te TSI, ki se je uporabljala na začetku faze A iz točke 1. |
| --- | --- |

(3)

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).“;"

| (47) | tretji odstavek točke 7.1.2 se spremeni:






  (a) | za točko (d) se vstavita naslednji točki (d1) in (d2):






  „(d1) | Če je enota opremljena z elektronsko opremo, ki oddaja interferenčni tok po tirnici, je ‚vplivna enota‘ (kot je opredeljena v tehničnem dokumentu iz indeksa [A] Dodatka D.2), katere del naj bi bila enota, skladna s posebnimi primeri za tirne tokokroge, priglašenimi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, pri čemer se skladnost dokaže z uporabo usklajenih preskusnih metod za vozila in impedance vozila iz tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2. Skladnost enote se lahko dokaže na podlagi tehničnega dokumenta iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, priglašeni organ pa jo preveri v okviru ES-verifikacije. |
| --- | --- | --- | --- |

(47)

tretji odstavek točke 7.1.2 se spremeni:

(a)

za točko (d) se vstavita naslednji točki (d1) in (d2):

„(d1)

Če je enota opremljena z elektronsko opremo, ki oddaja interferenčni tok po tirnici, je ‚vplivna enota‘ (kot je opredeljena v tehničnem dokumentu iz indeksa [A] Dodatka D.2), katere del naj bi bila enota, skladna s posebnimi primeri za tirne tokokroge, priglašenimi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, pri čemer se skladnost dokaže z uporabo usklajenih preskusnih metod za vozila in impedance vozila iz tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2. Skladnost enote se lahko dokaže na podlagi tehničnega dokumenta iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, priglašeni organ pa jo preveri v okviru ES-verifikacije.

| (d2) | Če je enota opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki oddaja interferenčna elektromagnetna polja:






  — | v bližini senzorja koles števca osi ali |
| --- | --- | --- |

(d2)

Če je enota opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki oddaja interferenčna elektromagnetna polja:

—

v bližini senzorja koles števca osi ali

| — | ki jih ustvarja povratni tok prek tirnice, če je ustrezno. |
| --- | --- |

—

ki jih ustvarja povratni tok prek tirnice, če je ustrezno.

‚Vplivna enota‘ (kot je opredeljena v tehničnem dokumentu iz indeksa [A] Dodatka D.2), katere del naj bi bila enota, je skladna s posebnimi primeri za števce osi, priglašenimi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. Skladnost enote se dokaže z usklajenimi preskusnimi metodami za vozila iz tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2 ali namesto tega na podlagi tehničnega dokumenta iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. Preveri jo priglašeni organ v okviru ES-verifikacije.“;

| (b) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | enota mora biti opremljena z ročnim spenjalnim sistemom, ki je v skladu s predpisi iz oddelka 1 Dodatka C in izpolnjuje oddelek 8, ali s kakršnim koli polavtomatskim ali avtomatskim sistemom spenjanja;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

enota mora biti opremljena z ročnim spenjalnim sistemom, ki je v skladu s predpisi iz oddelka 1 Dodatka C in izpolnjuje oddelek 8, ali s kakršnim koli polavtomatskim ali avtomatskim sistemom spenjanja;“;

| (c) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | enota mora biti označena z vsemi veljavnimi oznakami v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka D;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

enota mora biti označena z vsemi veljavnimi oznakami v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka D;“;

| (d) | točka (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | najmanjša in po potrebi največja sila parkirne zavore, število kolesnih dvojic (N) in število kolesnih dvojic, na katerih se uporablja parkirna zavora (n), se označijo, kot je prikazano na sliki 1: |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

najmanjša in po potrebi največja sila parkirne zavore, število kolesnih dvojic (N) in število kolesnih dvojic, na katerih se uporablja parkirna zavora (n), se označijo, kot je prikazano na sliki 1:

Slika 1

Oznaka sile parkirne zavore

| | “; |
| --- | --- |

Image 103

Image 104

| (48) | v točki 7.2.1 se peti odstavek nadomesti z naslednjim:

  „necertificirane komponente interoperabilnosti (IC): komponente, ki ustrezajo komponenti interoperabilnosti v poglavju 5, vendar nimajo potrdila o skladnosti in so izdelane pred potekom prehodnega obdobja iz člena 8.“; |
| --- | --- |

(48)

v točki 7.2.1 se peti odstavek nadomesti z naslednjim:

„necertificirane komponente interoperabilnosti (IC): komponente, ki ustrezajo komponenti interoperabilnosti v poglavju 5, vendar nimajo potrdila o skladnosti in so izdelane pred potekom prehodnega obdobja iz člena 8.“;

| (49) | v točki 7.2.2 se naslov nadomesti z naslednjim:






  „7.2.2 | Spremembe enote, ki obratuje, ali obstoječe vrste enote“; |
| --- | --- | --- |

(49)

v točki 7.2.2 se naslov nadomesti z naslednjim:

„7.2.2

| (50) | v točki 7.2.2.1 se prvi stavek drugega odstavka nadomesti z naslednjim:

  „Ta točka 7.2.2 se uporablja v primeru vseh sprememb enote, ki obratuje, ali obstoječe vrste enote, vključno z obnovo ali nadgradnjo.“; |
| --- | --- |

(50)

v točki 7.2.2.1 se prvi stavek drugega odstavka nadomesti z naslednjim:

„Ta točka 7.2.2 se uporablja v primeru vseh sprememb enote, ki obratuje, ali obstoječe vrste enote, vključno z obnovo ali nadgradnjo.“;

| (51) | točka 7.2.2.2 se spremeni:






  (a) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Brez poseganja v točko 7.2.2.3 je skladnost z zahtevami iz te TSI ali Uredbe Komisije (EU) št. 1304/2014 (*2) (TSI hrup) (glej oddelek 7.2 TSI hrup) potrebna samo za osnovne parametre v tej TSI, na katere lahko vplivajo spremembe.

  (*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).“;" |
| --- | --- | --- |

(51)

točka 7.2.2.2 se spremeni:

(a)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Brez poseganja v točko 7.2.2.3 je skladnost z zahtevami iz te TSI ali Uredbe Komisije (EU) št. 1304/2014 (*2) (TSI hrup) (glej oddelek 7.2 TSI hrup) potrebna samo za osnovne parametre v tej TSI, na katere lahko vplivajo spremembe.

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).“;"

| (b) | v preglednici 11a se vstavi naslednja vrstica 4.2.3.5.3:














  „4.2.3.5.3 | Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja |
| --- | --- | --- |

(b)

v preglednici 11a se vstavi naslednja vrstica 4.2.3.5.3:

„4.2.3.5.3

Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

Prisotnost in vrsta funkcij zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

Namestitev/odstranitev funkcije preprečevanja/zaznavanja

n. r.“

| (c) | dvanajsti in trinajsti odstavek se nadomestita z naslednjim:

  „Da bi priglašeni organ, ki ga je izbral subjekt za upravljanje sprememb, zagotovil potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, se lahko sklicuje na:






  — | izvirno potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno, |
| --- | --- | --- |

(c)

dvanajsti in trinajsti odstavek se nadomestita z naslednjim:

„Da bi priglašeni organ, ki ga je izbral subjekt za upravljanje sprememb, zagotovil potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, se lahko sklicuje na:

—

izvirno potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno,

| — | dodatno potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja (s katerim se spremeni izvirno potrdilo) za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema s TSI iz okvira za certificiranje, opredeljenega v točki 7.2.3.1.1. |
| --- | --- |

—

dodatno potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja (s katerim se spremeni izvirno potrdilo) za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema s TSI iz okvira za certificiranje, opredeljenega v točki 7.2.3.1.1.

Če je obdobje veljavnosti potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja za začetni tip omejeno na deset let (zaradi uporabe prejšnjega koncepta faze A/B), je obdobje veljavnosti potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja za spremenjeni tip, varianto tipa ali izvedenko tipa omejeno na 14 let po datumu, ko vložnik imenuje priglašeni organ za začetni tip tirnih vozil (začetek faze A izvirnega potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja).“;

| (52) | v točki 7.2.2.3 se naslov in prvi odstavek nadomestita z naslednjim:
  „7.2.2.3   Posebni predpisi za enote, ki obratujejo in niso zajete z ES-izjavo o verifikaciji ter za katere je bilo prvo dovoljenje za začetek obratovanja izdano pred 1. januarjem 2015


  Poleg točke 7.2.2.2 se za enote, ki obratujejo in za katere je bilo prvo dovoljenje za začetek obratovanja izdano pred 1. januarjem 2015, uporabljajo naslednji predpisi v primeru sprememb, ki vplivajo na osnovne parametre, ki niso zajeti z ES-izjavo.“; |
| --- | --- |

(52)

v točki 7.2.2.3 se naslov in prvi odstavek nadomestita z naslednjim:

„7.2.2.3   Posebni predpisi za enote, ki obratujejo in niso zajete z ES-izjavo o verifikaciji ter za katere je bilo prvo dovoljenje za začetek obratovanja izdano pred 1. januarjem 2015

Poleg točke 7.2.2.2 se za enote, ki obratujejo in za katere je bilo prvo dovoljenje za začetek obratovanja izdano pred 1. januarjem 2015, uporabljajo naslednji predpisi v primeru sprememb, ki vplivajo na osnovne parametre, ki niso zajeti z ES-izjavo.“;

| (53) | točka 7.2.2.4 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:






  „7.2.2.4 | Pravila za razširitev območja uporabe za enote, ki obratujejo in imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/57/ES ali obratujejo pred 19. julijem 2010
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

točka 7.2.2.4 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„7.2.2.4

| (b) | v točki 4 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | posebnimi primeri, ki se nanašajo na kateri koli del razširjenega območja uporabe iz te TSI, TSI tirna vozila – hrup in TSI vodenje-upravljanje in signalizacija;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 4 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

posebnimi primeri, ki se nanašajo na kateri koli del razširjenega območja uporabe iz te TSI, TSI tirna vozila – hrup in TSI vodenje-upravljanje in signalizacija;“;

| (54) | točka 7.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „7.2.3.1   Podsistem tirna vozila

  Ta točka se nanaša na tip tirnih vozil (vrsta enote v okviru te TSI), kot je opredeljen v členu 2(26) Direktive (EU) 2016/797 in za katerega velja postopek ES-verifikacije tipa ali konstruiranja v skladu z oddelkom 6.2 te TSI. Uporablja se tudi za postopek ES-verifikacije tipa ali konstruiranja v skladu s TSI tirna vozila – hrup, katere področje uporabe za tovorne enote je določeno s sklicevanjem na to TSI.
  Podlaga za ocenjevanje TSI za ES-pregled tipa ali konstruiranja je opredeljena v stolpcih ‚Pregled konstruiranja‘ in ‚Preskus tipa‘ iz Dodatka F k tej TSI ter Dodatka C k TSI tirna vozila – hrup.“; |
| --- | --- |

(54)

točka 7.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.2.3.1   Podsistem tirna vozila

Ta točka se nanaša na tip tirnih vozil (vrsta enote v okviru te TSI), kot je opredeljen v členu 2(26) Direktive (EU) 2016/797 in za katerega velja postopek ES-verifikacije tipa ali konstruiranja v skladu z oddelkom 6.2 te TSI. Uporablja se tudi za postopek ES-verifikacije tipa ali konstruiranja v skladu s TSI tirna vozila – hrup, katere področje uporabe za tovorne enote je določeno s sklicevanjem na to TSI.

Podlaga za ocenjevanje TSI za ES-pregled tipa ali konstruiranja je opredeljena v stolpcih ‚Pregled konstruiranja‘ in ‚Preskus tipa‘ iz Dodatka F k tej TSI ter Dodatka C k TSI tirna vozila – hrup.“;

| (55) | točki 7.2.3.1.1 in 7.2.3.1.2 se nadomestita z naslednjim:
  „7.2.3.1.1   Opredelitev pojmov

  (1)   Okvir za začetno oceno
  Okvir za začetno oceno je sklop TSI (ta TSI in TSI tirna vozila – hrup), ki se uporablja na začetku faze projektiranja, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom.
  (2)   Okvir za certificiranje
  Okvir za certificiranje je sklop TSI (ta TSI in TSI tirna vozila – hrup), ki se uporablja v času izdaje potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja. Je okvir za začetno oceno, spremenjen na podlagi sprememb TSI, ki so začele veljati v fazi projektiranja.
  (3)   Faza projektiranja
  Faza projektiranja je obdobje, ki se začne, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom, odgovornim za ES-verifikacijo, in konča, ko se izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja.
  Faza projektiranja lahko zajema tip ter eno ali več variant tipa in izvedenk tipa. Za fazo projektiranja za vse variante in izvedenke tipa se šteje, da se začne hkrati s fazo projektiranja glavnega tipa.
  (4)   Proizvodna faza
  Proizvodna faza je obdobje, v katerem se lahko enote dajo na trg na podlagi ES-izjave o verifikaciji, ki se nanaša na veljavno potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja.
  (5)   Enota, ki obratuje
  Enota obratuje, kadar je registrirana z ‚veljavno‘ registracijsko oznako ‚00‘ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1614 in se vzdržuje v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/779.
  7.2.3.1.2   Predpisi, ki se nanašajo na potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja









  (1) | Priglašeni organ izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje. |
| --- | --- | --- |

(55)

točki 7.2.3.1.1 in 7.2.3.1.2 se nadomestita z naslednjim:

„7.2.3.1.1   Opredelitev pojmov

(1)   Okvir za začetno oceno

Okvir za začetno oceno je sklop TSI (ta TSI in TSI tirna vozila – hrup), ki se uporablja na začetku faze projektiranja, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom.

(2)   Okvir za certificiranje

Okvir za certificiranje je sklop TSI (ta TSI in TSI tirna vozila – hrup), ki se uporablja v času izdaje potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja. Je okvir za začetno oceno, spremenjen na podlagi sprememb TSI, ki so začele veljati v fazi projektiranja.

(3)   Faza projektiranja

Faza projektiranja je obdobje, ki se začne, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom, odgovornim za ES-verifikacijo, in konča, ko se izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja.

Faza projektiranja lahko zajema tip ter eno ali več variant tipa in izvedenk tipa. Za fazo projektiranja za vse variante in izvedenke tipa se šteje, da se začne hkrati s fazo projektiranja glavnega tipa.

(4)   Proizvodna faza

Proizvodna faza je obdobje, v katerem se lahko enote dajo na trg na podlagi ES-izjave o verifikaciji, ki se nanaša na veljavno potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja.

(5)   Enota, ki obratuje

Enota obratuje, kadar je registrirana z ‚veljavno‘ registracijsko oznako ‚00‘ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1614 in se vzdržuje v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/779.

7.2.3.1.2   Predpisi, ki se nanašajo na potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja

(1)

| (2) | Kadar v fazi projektiranja začne veljati spremenjena različica te TSI ali TSI hrup, priglašeni organ izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja v skladu z naslednjimi pravili:






  — | pri spremembah TSI, ki niso navedene v Dodatku A, skladnost z okvirom za začetno oceno pomeni skladnost z okvirom za certificiranje. Priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje; |
| --- | --- | --- |

(2)

—

pri spremembah TSI, ki niso navedene v Dodatku A, skladnost z okvirom za začetno oceno pomeni skladnost z okvirom za certificiranje. Priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje;

| — | uporaba sprememb TSI, navedenih v Dodatku A, je obvezna v skladu s prehodno ureditvijo, določeno v navedenem dodatku. V prehodnem obdobju lahko priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje. Priglašeni organ v potrdilu ES o pregledu tipa ali konstruiranja navede vse točke, ocenjene v skladu z okvirom za začetno oceno. |
| --- | --- |

—

uporaba sprememb TSI, navedenih v Dodatku A, je obvezna v skladu s prehodno ureditvijo, določeno v navedenem dodatku. V prehodnem obdobju lahko priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje. Priglašeni organ v potrdilu ES o pregledu tipa ali konstruiranja navede vse točke, ocenjene v skladu z okvirom za začetno oceno.

| (3) | Kadar v fazi projektiranja začne veljati več spremenjenih različic te TSI ali TSI hrup, se točka 2 zaporedoma uporablja za vse spremenjene različice. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Vedno je dovoljeno (ne pa obvezno) uporabljati celotno najnovejšo različico katere koli TSI ali nekatere njene oddelke, razen če je v spremenjeni različici teh TSI izrecno določeno drugače; če je uporaba omejena na določene oddelke, mora vložnik utemeljiti in dokumentirati, da veljavne zahteve ostanejo skladne, to pa mora potrditi tudi priglašeni organ.“; |
| --- | --- |

(4)

| (56) | vstavi se naslednja točka 7.2.3.1.3:
  „7.2.3.1.3   Veljavnost potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja









  (1) | Ko začne veljati spremenjena različica te TSI ali TSI hrup, potrdilo ES o pregledu tipa ali konstruiranja za podsistem ostane veljavno, razen če ga je treba revidirati v skladu s posebno prehodno ureditvijo spremembe TSI. |
| --- | --- | --- |

(56)

vstavi se naslednja točka 7.2.3.1.3:

„7.2.3.1.3   Veljavnost potrdila ES o pregledu tipa ali konstruiranja

(1)

| (2) | Samo spremembe TSI s posebno prehodno ureditvijo se lahko uporabljajo za enote v proizvodni fazi ali enote, ki obratujejo.“; |
| --- | --- |

(2)

| (57) | točka 7.2.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „7.2.3.2   Komponente interoperabilnosti









  (1) | Ta točka se nanaša na komponente interoperabilnosti, za katere se opravi pregled tipa ali pregled konstruiranja ali ocena primernosti za uporabo. |
| --- | --- | --- |

(57)

točka 7.2.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„7.2.3.2   Komponente interoperabilnosti

(1)

| (2) | Pregled tipa ali konstruiranja ali ocena primernosti za uporabo ostane veljavna tudi, če začne veljati spremenjena različica te TSI ali TSI hrup, razen če je v spremenjenih različicah navedenih TSI izrecno določeno drugače.
  V tem času se lahko nove komponente istega tipa na trg dajo brez nove ocene tipa.“; |
| --- | --- |

(2)

V tem času se lahko nove komponente istega tipa na trg dajo brez nove ocene tipa.“;

| (58) | v točki 7.3.1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Posebni primeri, ki so navedeni v točki 7.3.2, so razvrščeni kot:






  — | primeri ‚P‘: ‚trajni‘ primeri; |
| --- | --- | --- |

(58)

v točki 7.3.1 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Posebni primeri, ki so navedeni v točki 7.3.2, so razvrščeni kot:

—

primeri ‚P‘: ‚trajni‘ primeri;

| — | ‚T0‘
  ‚začasni‘ primeri z nedoločenim trajanjem, pri katerih se ciljni sistem doseže do datuma, ki ga je treba še določiti; |
| --- | --- |

—

‚T0‘
  ‚začasni‘ primeri z nedoločenim trajanjem, pri katerih se ciljni sistem doseže do datuma, ki ga je treba še določiti;

| — | primeri ‚T2‘: ‚začasni‘ primeri, v katerih se ciljni sistem doseže do 31. decembra 2035.“ |
| --- | --- |

—

primeri ‚T2‘: ‚začasni‘ primeri, v katerih se ciljni sistem doseže do 31. decembra 2035.“

| (59) | točka 7.3.2.2 se spremeni:






  (a) | „EN 15437–1:2009“ se nadomesti z „EN 15437–1:2009+A1:2022“; |
| --- | --- | --- |

(59)

točka 7.3.2.2 se spremeni:

(a)

„EN 15437–1:2009“ se nadomesti z „EN 15437–1:2009+A1:2022“;

| (b) | v točki (a) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „(‚T2‘) Enote, ki so predvidene za obratovanje na švedskem železniškem omrežju, so skladne s ciljnimi in zaščitenimi conami, ki so določene v preglednici 12.“ |
| --- | --- |

(b)

v točki (a) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„(‚T2‘) Enote, ki so predvidene za obratovanje na švedskem železniškem omrežju, so skladne s ciljnimi in zaščitenimi conami, ki so določene v preglednici 12.“

| (c) | doda se naslednja točka (b):






  „(b) | Posebni primer za Francijo (‚T0‘)
  Ta posebni primer velja za vse enote, ki naj bi obratovale v francoskem železniškem omrežju.
  Pri uporabi točk 5.1 in 5.2 standarda EN 15437-1:2009+A1:2022 veljajo naslednje posebnosti. Oznake ustrezajo tistim, ki se uporabljajo na sliki 3 standarda.







  WTA | = | 70 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| YTA | = | 1 092,5 mm |
| LTA | = | Vmax × 0,56 (pri čemer je Vmax najvišja progovna hitrost na ravni detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja (HABD), izražena v km/h). |

(c)

doda se naslednja točka (b):

„(b)

Posebni primer za Francijo (‚T0‘)

Ta posebni primer velja za vse enote, ki naj bi obratovale v francoskem železniškem omrežju.

Pri uporabi točk 5.1 in 5.2 standarda EN 15437-1:2009+A1:2022 veljajo naslednje posebnosti. Oznake ustrezajo tistim, ki se uporabljajo na sliki 3 standarda.

WTA

=

70 mm

YTA

=

1 092,5 mm

LTA

=

Vmax × 0,56 (pri čemer je Vmax najvišja progovna hitrost na ravni detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja (HABD), izražena v km/h).

Enote, ki se vzajemno priznavajo v skladu s točko 7.1.2, in enote, opremljene z opremo za nadzor stanja osnih ležajev na enoti, so izvzete iz tega posebnega primera. Izvzetje enot v skladu s točko 7.1.2 se ne uporablja, kadar se uporabljajo druge metode ocenjevanja skladnosti v skladu s točko 6.1.2.4a.“;

| (60) | v točki 7.3.2.4 se črtajo naslov „Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo“ in odstavka, ki mu sledita; |
| --- | --- |

(60)

v točki 7.3.2.4 se črtajo naslov „Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo“ in odstavka, ki mu sledita;

| (61) | točka 7.3.2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „7.3.2.5   Varnostne zahteve v zvezi z zavorami (točka 4.2.4.2)

  Posebni primer za Finsko
  Za tovorne vagone, namenjene za obratovanje izključno na omrežju s tirno širino 1 524 mm, se šteje, da je varnostna zahteva iz točke 4.2.4.2 izpolnjena, če enota izpolnjuje pogoje iz točke 9 Dodatka C z naslednjimi spremembami:






  (1) | (točka 9(d) Dodatka C) zavorna zmogljivost se določi na podlagi najmanjše razdalje 1 200 m med signali na finskem omrežju. Najmanjši odstotni delež zavorne mase je 55 % za 100 km/h in 85 % za 120 km/h; |
| --- | --- | --- |

(61)

točka 7.3.2.5 se nadomesti z naslednjim:

„7.3.2.5   Varnostne zahteve v zvezi z zavorami (točka 4.2.4.2)

Posebni primer za Finsko

Za tovorne vagone, namenjene za obratovanje izključno na omrežju s tirno širino 1 524 mm, se šteje, da je varnostna zahteva iz točke 4.2.4.2 izpolnjena, če enota izpolnjuje pogoje iz točke 9 Dodatka C z naslednjimi spremembami:

(1)

(točka 9(d) Dodatka C) zavorna zmogljivost se določi na podlagi najmanjše razdalje 1 200 m med signali na finskem omrežju. Najmanjši odstotni delež zavorne mase je 55 % za 100 km/h in 85 % za 120 km/h;

| (2) | (točka 9(l) Dodatka C) če je za zavorni sistem potrebna komponenta interoperabilnosti ‚torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa‘, mora komponenta interoperabilnosti izpolnjevati zahteve iz točke 6.1.2.5 ali biti izdelana iz litega železa.“; |
| --- | --- |

(2)

(točka 9(l) Dodatka C) če je za zavorni sistem potrebna komponenta interoperabilnosti ‚torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa‘, mora komponenta interoperabilnosti izpolnjevati zahteve iz točke 6.1.2.5 ali biti izdelana iz litega železa.“;

| (62) | točka 7.3.2.7 se črta; |
| --- | --- |

(62)

točka 7.3.2.7 se črta;

| (63) | oddelek 7.6 se črta; |
| --- | --- |

(63)

oddelek 7.6 se črta;

| (64) | Dodatek A se nadomesti z naslednjim:



  „Dodatek A

  Spremembe zahtev in prehodne ureditve

  Za točke TSI, ki niso navedene v preglednici A.1 in preglednici A.2, skladnost s ‚prejšnjo TSI‘ (tj. to uredbo, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/387 (*3)) pomeni skladnost s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

  Spremembe s sedemletno splošno prehodno ureditvijo:

  Za točke TSI iz preglednice A.1 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.
  Projekti, ki so v fazi projektiranja na dan 28. septembra 2023, izpolnjujejo zahteve iz te TSI od 28. septembra 2030.
  Zahteve TSI iz preglednice A.1 ne vplivajo na projekte v proizvodni fazi in enote, ki obratujejo.

  Preglednica A.1


  Prehodna ureditev, ki se uporablja sedem let








  Točke TSI | Točke TSI v prejšnji TSI | Razlaga spremembe TSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.3 | Drugi odstavek |

(64)

Dodatek A se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek A

Spremembe zahtev in prehodne ureditve

Za točke TSI, ki niso navedene v preglednici A.1 in preglednici A.2, skladnost s ‚prejšnjo TSI‘ (tj. to uredbo, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/387 (*3)) pomeni skladnost s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Spremembe s sedemletno splošno prehodno ureditvijo:

Za točke TSI iz preglednice A.1 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so v fazi projektiranja na dan 28. septembra 2023, izpolnjujejo zahteve iz te TSI od 28. septembra 2030.

Zahteve TSI iz preglednice A.1 ne vplivajo na projekte v proizvodni fazi in enote, ki obratujejo.

Preglednica A.1

Prehodna ureditev, ki se uporablja sedem let

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji TSI

Razlaga spremembe TSI

4.2.2.3

Drugi odstavek

Nova zahteva

Vključitev zahteve glede varovalnih naprav

| 4.2.3.5.3 | Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja |
| --- | --- |

4.2.3.5.3

Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

Ni točke

Vključitev zahtev za funkcijo zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

| 4.2.4.3.2.1 | Delovna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

Delovna zavora

| 4.2.4.3.2.1 | Delovna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

Delovna zavora

Razvoj specifikacije iz indeksov [16] in [17] Dodatka D.1

| 4.2.4.3.2.2 | Parkirna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkirna zavora

| 4.2.4.3.2.2 | Parkirna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkirna zavora

Razvoj specifikacije iz indeksa [17] Dodatka D.1

| 4.2.4.3.2.2 | Parkirna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkirna zavora

| 4.2.4.3.2.2 | Parkirna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkirna zavora

Sprememba izračuna parametrov parkirne zavore

| 6.2.2.8.1 | Preskušanje pregrad |
| --- | --- |

6.2.2.8.1

Preskušanje pregrad

| 6.2.2.8.1 | Preskušanje pregrad |
| --- | --- |

6.2.2.8.1

Preskušanje pregrad

Razvoj specifikacije iz indeksa [19] Dodatka D.1

| 7.1.2 | (h) Oznaka parkirne zavore |
| --- | --- |

7.1.2

(h) Oznaka parkirne zavore

| 7.1.2 | (h) Oznaka parkirne zavore |
| --- | --- |

7.1.2

(h) Oznaka parkirne zavore

Sprememba zahtevane oznake

Točka 9 Dodatka C

Točka 9 Dodatka C

Razvoj specifikacije iz indeksov [38], [39], [46], [48], [49] in [58] Dodatka D.1

Točke, ki se sklicujejo na Dodatek H in indeks [B] Dodatka D.2

Nova zahteva

Vključitev zahtev glede kodifikacije enot, namenjenih za uporabo v kombiniranem prevozu

Točke, ki se sklicujejo na indeks [A] Dodatka D.2, razen na točko 3.2.2

Točke, ki se sklicujejo na ERA/ERTMS/033281 V4, razen na točko 3.2.2

ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4, glavne spremembe se nanašajo na upravljanje frekvence za omejitve motečega toka in zaprtje odprtih točk

Spremembe s posebno prehodno ureditvijo:

Za točke TSI iz preglednice A.2 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so v fazi projektiranja na dan 28. septembra 2023, projekti v proizvodni fazi in obratujoče enote izpolnjujejo zahteve iz te TSI v skladu z ustreznim prehodnim režimom iz preglednice A.2 od 28. septembra 2023.

Preglednica A.2

Posebna prehodna ureditev

| Točke TSI | Točke TSI v prejšnji TSI | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza projektiranja se ni začela | Faza projektiranja se je začela | Proizvodna faza | Enote, ki obratujejo |
| Točke, ki se sklicujejo na točko 3.2.2 iz indeksa [A] Dodatka D.2 | Točke, ki se sklicujejo na točko 3.2.2 ERA/ERTMS/033281 V4 | ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4 | Prehodna ureditev je opredeljena v preglednici B1 v Dodatku B k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija“; |

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji TSI

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

Faza projektiranja se ni začela

Faza projektiranja se je začela

Proizvodna faza

Enote, ki obratujejo

Točke, ki se sklicujejo na točko 3.2.2 iz indeksa [A] Dodatka D.2

Točke, ki se sklicujejo na točko 3.2.2 ERA/ERTMS/033281 V4

ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4

Prehodna ureditev je opredeljena v preglednici B1 v Dodatku B k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija“;

(*3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 321/2013 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema (UL L 73, 10.3.2020, str. 6)."

*3

| (65) | Dodatek C se spremeni:






  (a) | v oddelku „Dodatni neobvezni pogoji“ se „C.18“ nadomesti s „C.20“; |
| --- | --- | --- |

(65)

Dodatek C se spremeni:

(a)

v oddelku „Dodatni neobvezni pogoji“ se „C.18“ nadomesti s „C.20“;

| (b) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ročni spenjalni sistem

  Ročni spenjalni sistem izpolnjuje naslednje zahteve:






  — | sistem vijačnega spenjanja, razen vlečnega kavlja, in sam vlečni kavelj izpolnjujeta zahteve v zvezi s tovornimi vagoni iz indeksa [31] Dodatka D; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ročni spenjalni sistem

Ročni spenjalni sistem

Ročni spenjalni sistem izpolnjuje naslednje zahteve:

—

sistem vijačnega spenjanja, razen vlečnega kavlja, in sam vlečni kavelj izpolnjujeta zahteve v zvezi s tovornimi vagoni iz indeksa [31] Dodatka D;

| — | vagon izpolnjuje zahteve v zvezi s tovornimi vagoni iz indeksa [59] Dodatka D; |
| --- | --- |

—

vagon izpolnjuje zahteve v zvezi s tovornimi vagoni iz indeksa [59] Dodatka D;

| — | odbojnik izpolnjuje zahteve v zvezi s tovornimi vagoni iz indeksa [32] Dodatka D. |
| --- | --- |

—

odbojnik izpolnjuje zahteve v zvezi s tovornimi vagoni iz indeksa [32] Dodatka D.

Če je nameščena kombinirana samodejna in vijačna spenjalna naprava, je dovoljeno, da glava samodejne spenjalne naprave sega v prostor za premikalno osebje na levi strani, ko je vagon naložen in je vijačna spenjalna naprava v uporabi. V tem primeru je oznaka, opredeljena v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka D, obvezna.

Da se zagotovi ta popolna združljivost, je dovoljena različna vrednost razdalje med središčnicami odbojnikov, 1 790 mm (Finska) in 1 850 mm (Portugalska in Španija), ob upoštevanju specifikacije iz indeksa [32] Dodatka D.“;

| (c) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Stopnice in oprijemala UIC

  Enota je opremljena s stopnicami in oprijemali v skladu s specifikacijo iz indeksa [28] Dodatka D ter odmiki v skladu z isto specifikacijo.“; |
| --- | --- |

(c)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnice in oprijemala UIC

Stopnice in oprijemala UIC

Enota je opremljena s stopnicami in oprijemali v skladu s specifikacijo iz indeksa [28] Dodatka D ter odmiki v skladu z isto specifikacijo.“;

| (d) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Zmožnost za ranžiranje preko drč

  Poleg zahtev iz točke 4.2.2.2 se enota oceni v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka D in razvrsti v kategorijo F-I v skladu z isto specifikacijo z naslednjo izjemo: za enote, ki so konstruirane za prevoz motornih vozil, ali enote za kombinirani prevoz brez amortizerjev z dolgim hodom se lahko uporablja kategorija F-II. Uporabljajo se zahteve glede odbojnih preskusov iz iste specifikacije.“; |
| --- | --- |

(d)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Zmožnost za ranžiranje preko drč

Zmožnost za ranžiranje preko drč

Poleg zahtev iz točke 4.2.2.2 se enota oceni v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka D in razvrsti v kategorijo F-I v skladu z isto specifikacijo z naslednjo izjemo: za enote, ki so konstruirane za prevoz motornih vozil, ali enote za kombinirani prevoz brez amortizerjev z dolgim hodom se lahko uporablja kategorija F-II. Uporabljajo se zahteve glede odbojnih preskusov iz iste specifikacije.“;

| (e) | v točki 7 se dodata naslednji točki (c) in (d):






  „(c) | Če je enota opremljena z elektronsko opremo, ki oddaja interferenčni tok po tirnici, je ‚vplivna enota‘ (kot je opredeljena v tehničnem dokumentu iz indeksa [A] Dodatka D.2), katere del naj bi bila enota, skladna s posebnimi primeri za tirne tokokroge, priglašenimi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, pri čemer se skladnost dokaže z uporabo usklajenih preskusnih metod za vozila in impedance vozila iz tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2. Skladnost enote se lahko dokaže na podlagi tehničnega dokumenta iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, priglašeni organ pa jo preveri v okviru ES-verifikacije. |
| --- | --- | --- |

(e)

v točki 7 se dodata naslednji točki (c) in (d):

„(c)

Če je enota opremljena z elektronsko opremo, ki oddaja interferenčni tok po tirnici, je ‚vplivna enota‘ (kot je opredeljena v tehničnem dokumentu iz indeksa [A] Dodatka D.2), katere del naj bi bila enota, skladna s posebnimi primeri za tirne tokokroge, priglašenimi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, pri čemer se skladnost dokaže z uporabo usklajenih preskusnih metod za vozila in impedance vozila iz tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2. Skladnost enote se lahko dokaže na podlagi tehničnega dokumenta iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, priglašeni organ pa jo preveri v okviru ES-verifikacije.

| (d) | Če je enota opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki oddaja interferenčna elektromagnetna polja:






  — | v bližini senzorja koles števca osi ali |
| --- | --- | --- |

(d)

Če je enota opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki oddaja interferenčna elektromagnetna polja:

—

v bližini senzorja koles števca osi ali

| — | ki jih ustvarja povratni tok prek tirnice, če je ustrezno. |
| --- | --- |

—

ki jih ustvarja povratni tok prek tirnice, če je ustrezno.

‚Vplivna enota‘ (kot je opredeljena v tehničnem dokumentu iz indeksa [A] Dodatka D.2), katere del naj bi bila enota, je skladna s posebnimi primeri za števce osi, priglašenimi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, pri čemer se skladnost dokaže z usklajenimi preskusnimi metodami za vozila iz tehničnega dokumenta iz indeksa [A] Dodatka D.2. Skladnost enote se lahko dokaže na podlagi tehničnega dokumenta iz člena 13 TSI CCS, priglašeni organ pa jo preveri v okviru ES-verifikacije.“;

| (f) | točka 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Preskusi glede vzdolžnih tlačnih sil

  Preveritev varne vožnje v okviru vzdolžnih tlačnih sil je v skladu s specifikacijo iz indeksa [33] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(f)

točka 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Preskusi glede vzdolžnih tlačnih sil

Preskusi glede vzdolžnih tlačnih sil

Preveritev varne vožnje v okviru vzdolžnih tlačnih sil je v skladu s specifikacijo iz indeksa [33] Dodatka D.“;

| (g) | točka 9 se spremeni:






  (i) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:

  „vsaka enota je opremljena z zavornim sistemom, ki ima vsaj načina zaviranja G in P. Načina zaviranja G in P se ocenita v skladu s specifikacijo iz indeksa [36] Dodatka D;“; |
| --- | --- | --- |

(g)

točka 9 se spremeni:

(i)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„vsaka enota je opremljena z zavornim sistemom, ki ima vsaj načina zaviranja G in P. Načina zaviranja G in P se ocenita v skladu s specifikacijo iz indeksa [36] Dodatka D;“;

| (ii) | v točki (e) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Čas zaviranja pri načinu zaviranja P v skladu s specifikacijo iz indeksa [36] Dodatka D velja tudi za dodatne načine zaviranja;“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (e) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Čas zaviranja pri načinu zaviranja P v skladu s specifikacijo iz indeksa [36] Dodatka D velja tudi za dodatne načine zaviranja;“;

| (iii) | v točki (f) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Podrobnosti za standardizirane posode za zrak so določene v specifikacijah iz indeksov [40] in [41] Dodatka D;“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki (f) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Podrobnosti za standardizirane posode za zrak so določene v specifikacijah iz indeksov [40] in [41] Dodatka D;“;

| (iv) | v točki (h) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „razdelilnik in izolacijska naprava za razdelilnik sta v skladu s specifikacijo iz indeksa [34] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(iv)

v točki (h) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„razdelilnik in izolacijska naprava za razdelilnik sta v skladu s specifikacijo iz indeksa [34] Dodatka D.“;

| (v) | točka (i) se spremeni:






  — | točka (i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | vmesnik za zavorni vod je v skladu s specifikacijo iz indeksa [42] Dodatka D;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(v)

točka (i) se spremeni:

—

točka (i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

vmesnik za zavorni vod je v skladu s specifikacijo iz indeksa [42] Dodatka D;“;

| — | točka (iv) se nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | čelne pipe so v skladu s specifikacijo iz indeksa [43] Dodatka D;“; |
| --- | --- | --- |

—

točka (iv) se nadomesti z naslednjim:

„(iv)

čelne pipe so v skladu s specifikacijo iz indeksa [43] Dodatka D;“;

| (vi) | točki (j) in (k) se nadomestita z naslednjim:






  „(j) | stikalo za načine zaviranja je v skladu s specifikacijo iz indeksa [44] Dodatka D; |
| --- | --- | --- |

(vi)

točki (j) in (k) se nadomestita z naslednjim:

„(j)

stikalo za načine zaviranja je v skladu s specifikacijo iz indeksa [44] Dodatka D;

| (k) | držala zavornjakov so v skladu s specifikacijo iz indeksa [45] Dodatka D;“; |
| --- | --- |

(k)

držala zavornjakov so v skladu s specifikacijo iz indeksa [45] Dodatka D;“;

| (vii) | točka (l) se nadomesti z naslednjim:

  „če zavorni sistem potrebuje komponento interoperabilnosti ‚torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa‘, mora biti komponenta skladna ne le z zahtevami iz točke 6.1.2.5, temveč tudi s specifikacijo iz indeksa [46] ali [47] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(vii)

točka (l) se nadomesti z naslednjim:

„če zavorni sistem potrebuje komponento interoperabilnosti ‚torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa‘, mora biti komponenta skladna ne le z zahtevami iz točke 6.1.2.5, temveč tudi s specifikacijo iz indeksa [46] ali [47] Dodatka D.“;

| (viii) | v točki (m) se prvi in drugi stavek nadomestita z naslednjim:

  „regulatorji so v skladu s specifikacijo iz indeksa [48] Dodatka D. Ocena skladnosti se opravi v skladu z isto specifikacijo.“; |
| --- | --- |

(viii)

v točki (m) se prvi in drugi stavek nadomestita z naslednjim:

„regulatorji so v skladu s specifikacijo iz indeksa [48] Dodatka D. Ocena skladnosti se opravi v skladu z isto specifikacijo.“;

| (ix) | točka (n) se nadomesti z naslednjim:






  „(n) | če je enota opremljena z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles (WSP), je ta sistem v skladu s specifikacijo iz indeksa [49] Dodatka D.

  Preglednica C.3


  Minimalna zavorna zmogljivost za načina zaviranja G in P













  Način zaviranja | Oprema za krmiljenje | Vrsta enote | Stanje obremenitve | Zahteva za vozno hitrost 100 km/h | Zahteva za vozno hitrost 120 km/h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Največja zavorna razdalja | Najmanjša zavorna razdalja | Največja zavorna razdalja | Najmanjša zavorna razdalja |
| Način zaviranja ‚P‘ | Menjava  (2) | ‚S1‘ (3) | Prazno | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 % (130 %)  (4)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 % (130 %)  (4)

  amax = 1,08 m/s2 |
| Vmesno | Smax = 810 m
  λmin = 55 %
  amin = 0,51 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %
  amax = 1,15 m/s2 | | |
| Natovorjeno | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S je pridobljen s srednjo zaviralno silo 16,5 kN na os)]  (5) | | |
| Rele za različno obremenitev  (6) | ‚SS‘, ‚S2‘ | Prazno | Smax = 480 m
  λmin = 100 %  (7)

  amin = 0,91 m/s2
   (7) | Smin = 390 m
  λmax = 125 % (130 %)  (2)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 % (130 %)  (2)

  amax = 1,08 m/s2 |
| ‚S2‘ (8) | Natovorjeno | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S je pridobljen s srednjo zaviralno silo 16,5 kN na os)]  (9) | | |
| ‚SS‘ (10) | Natovorjeno
  (18 ton na os za zavornjake) | | | Smax
   (11) = Max [S = 700 m, λmax = 100 %,
  amax = 0,88 m/s2) (S je pridobljen s srednjo zaviralno silo 16 kN na os)]  (12) |
| Način zaviranja ‚G‘ | | | | | Ni ločene ocene za zavorne zmogljivosti enot v položaju G. Zavorna masa enote v položaju G je enaka zavorni masi v položaju P (glej specifikacije iz indeksa [17] ali [58] Dodatka D). | | |

(ix)

točka (n) se nadomesti z naslednjim:

„(n)

če je enota opremljena z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles (WSP), je ta sistem v skladu s specifikacijo iz indeksa [49] Dodatka D.

Preglednica C.3

Preglednica C.3

Minimalna zavorna zmogljivost za načina zaviranja G in P

Minimalna zavorna zmogljivost za načina zaviranja G in P

Način zaviranja

Oprema za krmiljenje

Vrsta enote

Stanje obremenitve

Zahteva za vozno hitrost 100 km/h

Zahteva za vozno hitrost 120 km/h

Največja zavorna razdalja

Najmanjša zavorna razdalja

Največja zavorna razdalja

Najmanjša zavorna razdalja

Način zaviranja ‚P‘

Menjava  (2)

2

‚S1‘ (3)

3

Prazno

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 % (130 %)  (4)

max

4

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 % (130 %)  (4)

max

4

amax = 1,08 m/s2

max

2

Vmesno

Smax = 810 m

max

λmin = 55 %

min

amin = 0,51 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %

max

amax = 1,15 m/s2

max

2

Natovorjeno

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S je pridobljen s srednjo zaviralno silo 16,5 kN na os)]  (5)

min

max

max

2

5

Rele za različno obremenitev  (6)

6

‚SS‘, ‚S2‘

Prazno

Smax = 480 m

max

λmin = 100 %  (7)

min

7

amin = 0,91 m/s2
   (7)

min

2

7

Smin = 390 m

min

λmax = 125 % (130 %)  (2)

max

2

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 % (130 %)  (2)

max

2

amax = 1,08 m/s2

max

2

‚S2‘ (8)

8

Natovorjeno

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S je pridobljen s srednjo zaviralno silo 16,5 kN na os)]  (9)

min

max

max

2

9

‚SS‘ (10)

10

Natovorjeno

(18 ton na os za zavornjake)

Smax
   (11) = Max [S = 700 m, λmax = 100 %,

max

11

max

amax = 0,88 m/s2) (S je pridobljen s srednjo zaviralno silo 16 kN na os)]  (12)

max

2

12

Način zaviranja ‚G‘

Ni ločene ocene za zavorne zmogljivosti enot v položaju G. Zavorna masa enote v položaju G je enaka zavorni masi v položaju P (glej specifikacije iz indeksa [17] ali [58] Dodatka D).

| (x) | doda se naslednja točka (o):






  „(o) | Za vagone s sestavljenimi zavornjaki in nazivnim premerom kolesa največ 1 000 mm, najmanjšim premerom obrabljenega kolesa 840 mm in zavorno maso na kolesno dvojico, večjo od 15,25 tone (14,5 tone plus 5 %), se uporabi relejni ventil tipa E v skladu s specifikacijo iz indeksa [35] Dodatka D. Za vagone z nazivnim premerom kolesa, manjšim od 920 mm, se ta mejna vrednost zavorne mase prilagodi v skladu z energijo, dovedeno v platišče kolesa.“; |
| --- | --- | --- |

(x)

doda se naslednja točka (o):

„(o)

Za vagone s sestavljenimi zavornjaki in nazivnim premerom kolesa največ 1 000 mm, najmanjšim premerom obrabljenega kolesa 840 mm in zavorno maso na kolesno dvojico, večjo od 15,25 tone (14,5 tone plus 5 %), se uporabi relejni ventil tipa E v skladu s specifikacijo iz indeksa [35] Dodatka D. Za vagone z nazivnim premerom kolesa, manjšim od 920 mm, se ta mejna vrednost zavorne mase prilagodi v skladu z energijo, dovedeno v platišče kolesa.“;

| (h) | točka 12 se nadomesti z naslednjim:
  „12.   Varjenje

  Varjenje se izvaja v skladu s specifikacijami iz indeksov [50] do [54] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(h)

točka 12 se nadomesti z naslednjim:

„12.   Varjenje

Varjenje

Varjenje se izvaja v skladu s specifikacijami iz indeksov [50] do [54] Dodatka D.“;

| (i) | v točki 14 se uvodni stavek drugega odstavka nadomesti z naslednjim:

  „V zvezi z uporabo zavornih sistemov, ki delujejo na vozni površini kolesa, se šteje, da je ta pogoj izpolnjen, če je komponenta interoperabilnosti ‚torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa‘, skladna ne le z zahtevami iz točke 6.1.2.5, temveč tudi s specifikacijo iz indeksa [46] ali [47] Dodatka D, ter je kolo:“; |
| --- | --- |

(i)

v točki 14 se uvodni stavek drugega odstavka nadomesti z naslednjim:

„V zvezi z uporabo zavornih sistemov, ki delujejo na vozni površini kolesa, se šteje, da je ta pogoj izpolnjen, če je komponenta interoperabilnosti ‚torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa‘, skladna ne le z zahtevami iz točke 6.1.2.5, temveč tudi s specifikacijo iz indeksa [46] ali [47] Dodatka D, ter je kolo:“;

| (j) | točke 15 do 18 se nadomestijo z naslednjim:
  „15.   Posebne lastnosti proizvoda za kolo

  Kolesa so v skladu s specifikacijo iz indeksa [55] Dodatka D. Termalno mehanski preskus tipa, ki je zahtevan v točki 6.1.2.3, se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [11] Dodatka D, kadar celotni zavorni sistem deluje neposredno na vozno površino kolesa.
  16.   Vlečne kljuke

  Enote so opremljene z vlečnimi kljukami, pri čemer je vsaka pritrjena na strani podvozja enote v skladu s specifikacijo iz indeksa [56] Dodatka D.
  Alternative tehnične rešitve so dovoljene, če se upoštevajo pogoji iz iste specifikacije. Če je alternativna rešitev nosilec kabelske zanke, je njegov premer vsaj 85 mm.
  17.   Varnostne naprave na izbočenih delih

  Za zagotavljanje varnosti osebja se izbočeni (npr. oglati ali koničasti) deli enote, ki so nameščeni do 2 m od zgornjega roba tirnice ali prehodov za potnike, delovne površine ali vlečne kljuke, ki lahko povzročijo nesrečo, opremijo z varnostnimi napravami, ki so opisane v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka D.
  18.   Držala za oznake in naprave za pritrditev signala za sklep

  Vse enote so opremljene z držalom za oznake v skladu s specifikacijo iz indeksa [57] Dodatka D in z napravami za pritrditev signala za sklep na obeh koncih, kot je določeno v točki 4.2.6.3.“; |
| --- | --- |

(j)

točke 15 do 18 se nadomestijo z naslednjim:

„15.   Posebne lastnosti proizvoda za kolo

Posebne lastnosti proizvoda za kolo

Kolesa so v skladu s specifikacijo iz indeksa [55] Dodatka D. Termalno mehanski preskus tipa, ki je zahtevan v točki 6.1.2.3, se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [11] Dodatka D, kadar celotni zavorni sistem deluje neposredno na vozno površino kolesa.

16.   Vlečne kljuke

Vlečne kljuke

Enote so opremljene z vlečnimi kljukami, pri čemer je vsaka pritrjena na strani podvozja enote v skladu s specifikacijo iz indeksa [56] Dodatka D.

Alternative tehnične rešitve so dovoljene, če se upoštevajo pogoji iz iste specifikacije. Če je alternativna rešitev nosilec kabelske zanke, je njegov premer vsaj 85 mm.

17.   Varnostne naprave na izbočenih delih

Varnostne naprave na izbočenih delih

Za zagotavljanje varnosti osebja se izbočeni (npr. oglati ali koničasti) deli enote, ki so nameščeni do 2 m od zgornjega roba tirnice ali prehodov za potnike, delovne površine ali vlečne kljuke, ki lahko povzročijo nesrečo, opremijo z varnostnimi napravami, ki so opisane v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka D.

18.   Držala za oznake in naprave za pritrditev signala za sklep

Držala za oznake in naprave za pritrditev signala za sklep

Vse enote so opremljene z držalom za oznake v skladu s specifikacijo iz indeksa [57] Dodatka D in z napravami za pritrditev signala za sklep na obeh koncih, kot je določeno v točki 4.2.6.3.“;

| (k) | točka 20 se nadomesti z naslednjim:
  „20.   Vozna dinamika

  Kombinacija največje obratovalne hitrosti in največjega dovoljenega primanjkljaja nadvišanja je v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka D.
  Za enote, opremljene z uveljavljenim tekalnim mehanizmom, kot je določeno v točki 6.1.2.1, se domneva, da so skladne s to zahtevo.“; |
| --- | --- |

(k)

točka 20 se nadomesti z naslednjim:

„20.   Vozna dinamika

Vozna dinamika

Kombinacija največje obratovalne hitrosti in največjega dovoljenega primanjkljaja nadvišanja je v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka D.

Za enote, opremljene z uveljavljenim tekalnim mehanizmom, kot je določeno v točki 6.1.2.1, se domneva, da so skladne s to zahtevo.“;

| (66) | Dodatek D se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek D
  D.1   Standardi ali normativni dokumenti









  Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka standardov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 12663-2:2010


  Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za grode železniških vozil – 2. del: Tovorni vagoni |
| [1.1] | Trdnost enote | 4.2.2.2 | 5 |
| [1.2] | Trdnost enote – dokazovanje skladnosti | 6.2.2.1 | 6, 7 |
| [1.3] | Zmožnost za ranžiranje prek drče | Dodatek C, točka 3 | 8 |
| [1.4] | Klasifikacija | Dodatek C, točka 3 | 5.1 |
| [1.5] | Zahteve glede odbojnih preskusov | Dodatek C, točka 3 | 8.2.5.1 |
| [2] | EN 15877-1:2012+A1:2018


  Železniške naprave – Oznake železniških vozil – 1. del: Tovorni vagoni |
| [2.1] | Označevanje položajev točk dviga | 4.2.2.2 | 4.5.14 |
| [2.2] | Označevanje DDAF | 4.2.3.5.3.4 | 4.5.59 |
| [2.3] | Oznake, ki se uporabljajo | 7.1.2(g) | vse točke razen 4.5.25(b) |
| [2.4] | Oznaka za kombinirano samodejno in vijačno spenjalno napravo | Dodatek C, točka 1 | Slika 75 |
| [3] | EN 12663-1:2010+A1:2014


  Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za grode železniških vozil – 1. del: Lokomotive in potniška železniška vozila (tudi alternativna metoda za tovorne vagone) |
| [3.1] | Trdnost enote – dokazovanje skladnosti | 6.2.2.1 | 9.2, 9.3 |
| [3.2] | Trdnost enote – dinamična trdnost | 6.2.2.1 | 5.6 |
| [4] | EN 15273-2:2013+A1 :2016


  Železniške naprave – Profili – 2. del: Nakladalni profil (profil vozila) |
| [4.1] | Profili | 4.2.3.1 | 5, priloge A do J, L, M, P |
| [5] | EN 15528:2021


  Železniške naprave – Kategorizacija prog za upravljanje vmesnika med dopustnimi obremenitvami vozil in infrastrukturo |
| [5.1] | Združljivost z zmogljivostjo tirnic za prenašanje obremenitve | 4.2.3.2 | 6.1, 6.2 |
| [6] | EN 15437-1:2009+A1:2022


  Železniške naprave – Kontrola ohišja ležajev kolesnih dvojic – Mesto meritev in zahteve pri projektiranju – 1. del: Progovna oprema in ohišja ležajev železniških vozil |
| [6.1] | Nadzor stanja osnih ležajev | 4.2.3.4 | 5.1, 5.2 |
| [7] | EN 14363:2016+A2:2022


  Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje obnašanja med vožnjo in mirovanjem |
| [7.1] | Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih | 6.2.2.2 | 4, 5, 6.1 |
| [7.2] | Vozna dinamika | 4.2.3.5.2 | 4, 5, 7 |
| [7.3] | Vozna dinamika – preskusi na tirih | 6.2.2.3 | 4, 5, 7 |
| [7.4] | Uporaba za enote, ki obratujejo v omrežju s tirno širino 1 668  mm | 6.2.2.3 | 7.6.3.2.6(2) |
| [7.5] | Vozna dinamika | C.20 | Preglednica H.1 |
| [8] | EN 16235:2013


  Železniške naprave - Preskušanje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil - Tovorni vagoni - Pogoji za opustitev preskusne vožnje, opisane v standardu EN 14363, za tovorne vagone z določenimi karakteristikami |
| [8.1] | Vozna dinamika | 6.1.2.1 | 5 |
| [8.2] | Uveljavljeni tekalni mehanizem | 6.1.2.1 | 6 |
| [8.3] | Najmanjša osna obremenitev za uveljavljene tekalne mehanizme | 6.1.2.1 | Preglednice 7, 8, 10, 13, 16 in 19 v poglavju 6 |
| [9] | EN 13749:2021


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Metoda za specificiranje konstrukcijskih zahtev okvirjev podstavnih vozičkov |
| [9.1] | Konstrukcijska zasnova podstavnega vozička | 4.2.3.6.1 | 6.2 |
| [9.2] | Ocena trdnosti okvira podstavnega vozička | 6.1.2.1 | 6.2 |
| [10] | EN 13260:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesne dvojice – Zahtevane lastnosti proizvoda |
| [10.1] | Značilnosti kolesnih dvojic | 6.1.2.2 | 4.2.1 |
| [11] | EN 13979-1:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Monoblok kolesa – Postopek za tehnično odobritev – 1. del: Kovana in valjana kolesa |
| [11.1] | Mehanske značilnosti koles | 6.1.2.3 | 8 |
| [11.2] | Termomehansko vedenje in merila za preostale obremenitve | 6.1.2.3 | 7 |
| [11.3] | Posebne lastnosti proizvoda za kolo | Dodatek C, točka 15 | 7 |
| [11.4] | Posebne lastnosti proizvoda za kolo – termomehanski preskus tipa | Dodatek C, točka 15 | Preglednica A.1 |
| [12] | EN 13103-1:2017+A1:2022


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – 1. del: Metoda za konstruiranje gredi z zunanjim uležajenjem |
| [12.1] | Metoda verifikacije | 6.1.2.4 | 5, 6, 7 |
| [12.2] | Merila za odločanje o dovoljenih obremenitvah | 6.1.2.4 | 8 |
| [13] | EN 12082:2017+A1:2021


  Železniške naprave – Ohišja osnih ležajev – Preskušanje delovanja |
| [13.1] | Mehanska odpornost in značilnosti utrujanja ležajev | 6.2.2.4 | 7 |
| [14] | UIC 430-1:2012


  Conditions with which wagons must comply in order to be accepted for transit between standard gauge railways and the Spanish and Portuguese broad gauge railways (Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati vagoni, da se sprejmejo za tranzit med železniškimi progami s standardno tirno širino ter španskimi in portugalskimi železniškimi progami z veliko tirno širino) |
| [14.1] | Menjava med tirno širino 1 435  mm in 1 668  mm, za osne enote | 6.2.2.5 | Sliki 9 in 10 v Prilogi B.4 ter slika 18 v Prilogi H |
| [14.2] | Menjava med tirno širino 1 435  mm in 1 668  mm, za enote podstavnih vozičkov | 6.2.2.5 | Slika 18 v Prilogi H ter sliki 19 in 20 v Prilogi I |
| [15] | UIC 430-3:1995


  Goods wagons – Conditions to be satisfied by goods wagons to make them acceptable for running on both standard-gauge networks and the network of the Finnish state railways (Tovorni vagoni – Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati tovorni vagoni, da so sprejemljivi za vožnjo po omrežjih s standardno tirno širino in omrežju finskih državnih železnic) |
| [15.1] | Menjava med tirno širino 1 435  mm in 1 524  mm | 6.2.2.5 | Priloga 7 |
| [16] | EN 14531-1:2015+A1 :2018


  Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 1. del: Splošni algoritmi, ki temeljijo na izračunu srednje vrednosti za vlakovne kompozicije ali posamezna vozila |
| [16.1] | Delovna zavora | 4.2.4.3.2.1 | 4 |
| [16.2] | Parkirna zavora | 4.2.4.3.2.2 | 5 |
| [16.3] | Izračun razdalje | Dodatek C, točka 9, preglednica C.3 | 4 |
| [17] | UIC 544-1:2014


  Brakes – Braking performance (Zavore – zavorna zmogljivost) |
| [17.1] | Delovna zavora – izračun | 4.2.4.3.2.1 | 1 do 3 in 5 do 8 |
| [17.2] | Delovna zavora – validacija | 4.2.4.3.2.1 | Dodatek B |
| [17.3] | Ocena načina zaviranja ‚G‘ | C.9 – preglednica C.3 | 1 do 3 in 5 do 8 |
| [18] | EN 50125-1:2014


  Železniške naprave – Okoljski pogoji za opremo – 1. del: Oprema na voznih sredstvih |
| [18.1] | Okoljski pogoji | 4.2.5 | 4.7 |
| [19] | EN 1363-1:2020


  Preskusi požarne odpornosti – 1. del: Splošne zahteve |
| [19.1] | Pregrade | 6.2.2.8.1 | 4 do 12 |
| [20] | ISO 5658-2:2006/Amd 1:2011


  Odziv na požarne preskuse – Širjenje plamena – 2. del: Bočno širjenje na izdelke v navpični konfiguraciji v gradbeništvu in prometu |
| [20.1] | Preskušanje vnetljivosti materialov in njihovih lastnosti glede širjenja plamena | 6.2.2.8.2 | 5 do 13 |
| [21] | EN 13501-1:2018


  Požarna klasifikacija gradbenih proizvodov in elementov stavb – 1. del: Klasifikacija po podatkih iz preskusov odziva na ogenj |
| [21.1] | Lastnosti materialov | 6.2.2.8.2 | 8 |
| [22] | EN 45545-2:2020


  Železniške naprave – Požarna zaščita na železniških vozilih – 2. del: Zahteve za obnašanje materialov in sestavnih delov v požaru |
| [22.1] | Preskusni pogoji | 6.2.2.8.2 | Referenčna št. T03.02 preglednice 6 |
| [23] | ISO 5660-1:2015+Amd1:2019


  Preskusi odziva na ogenj – Sproščanje toplote, nastajanje dima in stopnja izgube mase – 1. del: Hitrost sproščanja toplote (metoda konusnega kalorimetra) in nastajanja dima (dinamično merjenje) |
| [23.1] | Preskušanje gumijastih delov podstavnih vozičkov | 6.2.2.8.2 | 5 do 13 |
| [24] | EN 50355:2013


  Železniške naprave – Kabli (in ožičenje) s posebno požarno odpornostjo v železniških vozilih – Vodilo za uporabo |
| [24.1] | Kabli | 6.2.2.8.3 | 1, 4 do 9 |
| [25] | EN 50343:2014/A1:2017


  Železniške naprave – Vozna sredstva – Pravila za inštaliranje kablov |
| [25.1] | Kabli | 6.2.2.8.3 | 1, 4 do 7 |
| [26] | EN 45545-7:2013


  Železniške naprave – Požarna zaščita na železniških vozilih – 7. del: Varnostne zahteve za vnetljive tekočine in inštalacije z vnetljivimi plini |
| [26.1] | Vnetljive tekočine | 6.2.2.8.4 | 4 do 9 |
| [27] | EN 50153:2014+A2:2020


  Železniške naprave – Vozna sredstva – Zaščitni ukrepi proti nevarnostim električne napetosti |
| [27.1] | Varnostni ukrepi za preprečevanje posrednega stika (zaščitno spenjanje) | 4.2.6.2.1 | 6.4 |
| [27.2] | Varnostni ukrepi za preprečevanje neposrednega stika | 4.2.6.2.2 | 5 |
| [28] | EN 16116-2:2021


  Železniške naprave – Izvedbene zahteve za stopnice, oprijemne ročaje (drogove) in dostop za osebje – 2. del: Tovorni vagoni |
| [28.1] | Naprave za pritrditev signala za sklep | 4.2.6.3 | Slika 10 |
| [28.2] | Stopnice in oprijemala UIC
  Odmiki | Dodatek C, točka 2 | 4, 5
  6.2 |
| [29] | EN 15153-1:2020


  Železniške naprave – Zunanje vidne in zvočne opozorilne naprave za vlake – 1. del: Čelne, označevalne in zadnje luči |
| [29.1] | Signal za sklep – barva zadnjih luči | Dodatek E, točka 1 | 5.5.3 |
| [29.2] | Signal za sklep – svetilnost zadnjih luči | Dodatek E, točka 1 | Preglednica 8 |
| [30] | EN 12899-1:2007


  Stalna vertikalna cestna signalizacija – 1. del: Stalni prometni znaki |
| [30.1] | Odsevne plošče | Dodatek E, točka 2 | Ref. razred 2 |
| [31] | EN 15566:2022


  Železniške naprave – Železniška vozila – Vlečna naprava in vijačna spenjača |
| [31.1] | Ročni spenjalni sistem | Dodatek C, točka 1 | 4, 5, 6, 7 (razen 4.3 in mere ‚a‘ na sliki B.1 v Prilogi B, ki se obravnavata kot informativna) |
| [32] | EN 15551:2022


  Železniške naprave – Železniška vozila – Odbojniki |
| [32.1] | Odbojniki | Dodatek C, točka 1 | 4 (razen 4.3), 5, 6 (razen 6.2.2.3 in E.4) in 7 |
| [33] | EN 15839:2012+A1:2015


  Železniške naprave – Preskušanje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Tovorni vagoni – Preskušanje vozne varnosti pri vzdolžnih tlačnih silah |
| [33.1] | Preskusi glede vzdolžnih tlačnih sil | Dodatek C, točka 8 | Vse |
| [34] | EN 15355:2019


  Železniške naprave – Zavore – Krmilni ventili in naprave za ločitev krmilnih ventilov od zavornega voda |
| [34.1] | Razdelilnik in izolacijska naprava za razdelilnik | Dodatek C, točka 9(h) | 5, 6 |
| [35] | EN 15611:2020+A1:2022


  Železniške naprave – Zavore – Ventili za kontrolo tlaka |
| [35.1] | Rele za različno obremenitev | Dodatek C, točka 9, preglednica C.3 | 5, 6, 7, 10 |
| [35.2] | Tip ventila za kontrolo tlaka | Dodatek C, točka 9(o) | 5, 6, 7, 10 |
| [36] | UIC 540:2016


  Brakes – Air brakes for freight trains and passenger trains (Zavore – zračne zavore za tovorne in potniške vlake) |
| [36.1] | Zavora UIC | Dodatek C, točki 9(c) in (e) | 2 |
| [37] | EN 14531-2:2015


  Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 2. del: Izračun za vlakovne kompozicije ali posamezna vozila s postopkom ‚korak za korakom‘ |
| [37.1] | Delovna zavora | 4.2.4.3.2.1 | 4 in 5 |
| [38] | EN 15624:2021


  Železniške naprave – Zavore – Avtomatsko menjalo ‚naloženo-prazno‘ |
| [38.1] | Specifikacija za menjavo | Dodatek C, točka 9, preglednica C.3 | 4, 5, 8 |
| [39] | EN 15625:2021


  Železniške naprave – Zavore – Naprave za samodejno zaznavanje spremembe obtežbe |
| [39.1] | Senzor za različne obremenitve | Dodatek C, točka 9, preglednica C.3 | 5, 6, 9 |
| [40] | EN 286-3:1994


  Enostavne neogrevane tlačne posode, namenjene za zrak ali dušik – 3. del: Tlačne posode iz jekla za zračne zavore in pomožno pnevmatsko opremo na tirnih vozilih |
| [40.1] | Posode za zrak – jeklo | Dodatek C, točka 9(f) | 4, 5, 6, 7 |
| [41] | EN 286-4:1994


  Enostavne neogrevane tlačne posode, namenjene za zrak ali dušik – 4. del: Tlačne posode iz aluminijevih zlitin za zračne zavore in pomožno pnevmatsko opremo na tirnih vozilih |
| [41.1] | Posode za zrak – aluminij | Dodatek C, točka 9(f) | 4, 5, 6, 7 |
| [42] | EN 15807:2021


  Železniške naprave – Pnevmatske polspojke |
| [42.1] | Vmesnik za zavorni vod | Dodatek C, točka 9(i) | 5, 6, 9 |
| [43] | EN 14601:2005+A1:2010+A2:2021


  Železniške naprave – Ravne in kotne zaporne pipe za zavorne in glavne zračne vode |
| [43.1] | Čelne pipe | Dodatek C, točka 9(i) | 4, 5, 7, 9 |
| [44] | UIC 541-1:2013


  Brakes – Regulations concerning the design of brake components (Zavore – Predpisi v zvezi s konstrukcijo sestavnih delov zavor) |
| [44.1] | Stikalo za načine zaviranja | Dodatek C, točka 9(j) | Dodatek E |
| [45] | UIC 542:2015


  Brake parts – Interchangeability (Deli zavor – medsebojna zamenljivost) |
| [45.1] | Držala zavornjakov | Dodatek C, točka 9(k) | 1 do 5 |
| [46] | UIC 541-4:2020


  Composite brake blocks – General conditions for certification and use (Sestavljeni zavornjaki – Splošni pogoji za certificiranje in uporabo) |
| [46.1] | Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa | Dodatek C, točka 9(l) | 1, 2 |
| [47] | EN 16452:2015+A1:2019


  Železniške naprave – Zavore – Zavorne ploščice |
| [47.1] | Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa | Dodatek C, točka 9(l) | 4 do 11 |
| [48] | EN 16241:2014+A1:2016


  Železniške naprave – Regulator zavornega vzvodja |
| [48.1] | Regulatorji
  Ocena skladnosti | Dodatek C, točka 9(m) | 4, 5, 6.2
  6.3.2 do 6.3.5 |
| [49] | EN 15595:2018+AC :2021


  Železniške naprave – Zavore – Preprečevanje zdrsa koles |
| [49.1] | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles | Dodatek C, točka 9(n) | 5 do 9, 11 |
| [50] | EN 15085-1:2007+A1:2013


  Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 1. del: Splošno |
| [50.1] | Varjenje | Dodatek C, točka 12 | 4 |
| [51] | EN 15085-2:2020


  Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 2. del: Zahteve za proizvajalca varilnih naprav |
| [51.1] | Varjenje | Dodatek C, točka 12 | 4, 5, 6, 7 |
| [52] | EN 15085-3:2022


  Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 3. del: Zahteve za projektiranje |
| [52.1] | Varjenje | Dodatek C, točka 12 | 4, 5, 6, 7 |
| [53] | EN 15085-4:2007


  Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 4. del: Zahteve za proizvodnjo |
| [53.1] | Varjenje | Dodatek C, točka 12 | 4, 5, 6 |
| [54] | EN 15085-5:2007


  Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 5. del: Nadzor, preskušanje in dokumentacija |
| [54.1] | Varjenje | Dodatek C, točka 12 | 4 do 10 |
| [55] | EN 13262:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Zahtevane lastnosti proizvoda |
| [55.1] | Posebne lastnosti proizvoda za kolo | Dodatek C, točka 15 | 4, 5 in 6 |
| [56] | UIC 535-2:2006


  Standardisation and positioning on wagons of steps, end platforms, gangways, handrails, tow hooks, automatic coupler (AC), draw-only automatic coupler and brake valve controls on the UIC member RUs and OSJD member Rus (Standardizacija in umestitev stopnic na vagonih, končnih peronov, sredinskih prehodov, oprijemal, vlečnih kljuk, samodejne spenjače, izključno vlečne samodejne spenjače in krmiljenja zavornih ventilov na vozilih PŽP, ki so člani UIC, in PŽP, ki so člani OSJD) |
| [56.1] | Vlečne kljuke
  Pogoji za alternativne rešitve | Dodatek C, točka 16 | 1.4
  1.4.2 do 1.4.9 |
| [56.2] | Varnostne naprave na izbočenih delih | Dodatek C, točka 17 | 1.3 |
| [57] | IRS 50575:2020/Ed1


  Železniške naprave – tovorni vagoni – držala za oznake in table za označevanje nevarnosti: medsebojna zamenljivost |
| [57.1] | Držala za oznake in naprave za pritrditev signala za sklep | Dodatek C, točka 18 | 2 |
| [58] | EN 16834:2019


  Železniške naprave – Zavore – Značilnosti zavore |
| [58.1] | Delovna zavora | 4.2.4.3.2.1 | Priloga D |
| [58.2] | Validacija zavorne zmogljivosti, izračunane na podlagi indeksa [17] | 4.2.4.3.2.1 | 6, 8, 9, 10, 12 |
| [58.3] | Ocena načina zaviranja ‚G‘ | Dodatek C, točka 9, preglednica C.3 | 6, 8, 9, 12 |
| [59] | EN 16839:2022


  Železniške naprave – Vozna sredstva – Postavitev glavnega parka |
| [59.1] | Postavitev glavnega parka | Dodatek C, točka 1 | 4 razen 4.3, 5 razen 5.5.2.3 in 5.5.2.4, 6, 7, 8 |

(66)

Dodatek D se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek D

D.1   Standardi ali normativni dokumenti

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka standardov

[1]

EN 12663-2:2010

Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za grode železniških vozil – 2. del: Tovorni vagoni

[1.1]

Trdnost enote

4.2.2.2

5

[1.2]

Trdnost enote – dokazovanje skladnosti

6.2.2.1

6, 7

[1.3]

Zmožnost za ranžiranje prek drče

Dodatek C, točka 3

8

[1.4]

Klasifikacija

Dodatek C, točka 3

5.1

[1.5]

Zahteve glede odbojnih preskusov

Dodatek C, točka 3

8.2.5.1

[2]

EN 15877-1:2012+A1:2018

Železniške naprave – Oznake železniških vozil – 1. del: Tovorni vagoni

[2.1]

Označevanje položajev točk dviga

4.2.2.2

4.5.14

[2.2]

Označevanje DDAF

4.2.3.5.3.4

4.5.59

[2.3]

Oznake, ki se uporabljajo

7.1.2(g)

vse točke razen 4.5.25(b)

[2.4]

Oznaka za kombinirano samodejno in vijačno spenjalno napravo

Dodatek C, točka 1

Slika 75

[3]

EN 12663-1:2010+A1:2014

Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za grode železniških vozil – 1. del: Lokomotive in potniška železniška vozila (tudi alternativna metoda za tovorne vagone)

[3.1]

Trdnost enote – dokazovanje skladnosti

6.2.2.1

9.2, 9.3

[3.2]

Trdnost enote – dinamična trdnost

6.2.2.1

5.6

[4]

EN 15273-2:2013+A1 :2016

Železniške naprave – Profili – 2. del: Nakladalni profil (profil vozila)

[4.1]

Profili

4.2.3.1

5, priloge A do J, L, M, P

[5]

EN 15528:2021

Železniške naprave – Kategorizacija prog za upravljanje vmesnika med dopustnimi obremenitvami vozil in infrastrukturo

[5.1]

Združljivost z zmogljivostjo tirnic za prenašanje obremenitve

4.2.3.2

6.1, 6.2

[6]

EN 15437-1:2009+A1:2022

Železniške naprave – Kontrola ohišja ležajev kolesnih dvojic – Mesto meritev in zahteve pri projektiranju – 1. del: Progovna oprema in ohišja ležajev železniških vozil

[6.1]

Nadzor stanja osnih ležajev

4.2.3.4

5.1, 5.2

[7]

EN 14363:2016+A2:2022

Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje obnašanja med vožnjo in mirovanjem

[7.1]

Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih

6.2.2.2

4, 5, 6.1

[7.2]

Vozna dinamika

4.2.3.5.2

4, 5, 7

[7.3]

Vozna dinamika – preskusi na tirih

6.2.2.3

4, 5, 7

[7.4]

Uporaba za enote, ki obratujejo v omrežju s tirno širino 1 668  mm

6.2.2.3

7.6.3.2.6(2)

[7.5]

Vozna dinamika

C.20

Preglednica H.1

[8]

EN 16235:2013

Železniške naprave - Preskušanje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil - Tovorni vagoni - Pogoji za opustitev preskusne vožnje, opisane v standardu EN 14363, za tovorne vagone z določenimi karakteristikami

[8.1]

Vozna dinamika

6.1.2.1

5

[8.2]

Uveljavljeni tekalni mehanizem

6.1.2.1

6

[8.3]

Najmanjša osna obremenitev za uveljavljene tekalne mehanizme

6.1.2.1

Preglednice 7, 8, 10, 13, 16 in 19 v poglavju 6

[9]

EN 13749:2021

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Metoda za specificiranje konstrukcijskih zahtev okvirjev podstavnih vozičkov

[9.1]

Konstrukcijska zasnova podstavnega vozička

4.2.3.6.1

6.2

[9.2]

Ocena trdnosti okvira podstavnega vozička

6.1.2.1

6.2

[10]

EN 13260:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesne dvojice – Zahtevane lastnosti proizvoda

[10.1]

Značilnosti kolesnih dvojic

6.1.2.2

4.2.1

[11]

EN 13979-1:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Monoblok kolesa – Postopek za tehnično odobritev – 1. del: Kovana in valjana kolesa

[11.1]

Mehanske značilnosti koles

6.1.2.3

8

[11.2]

Termomehansko vedenje in merila za preostale obremenitve

6.1.2.3

7

[11.3]

Posebne lastnosti proizvoda za kolo

Dodatek C, točka 15

7

[11.4]

Posebne lastnosti proizvoda za kolo – termomehanski preskus tipa

Dodatek C, točka 15

Preglednica A.1

[12]

EN 13103-1:2017+A1:2022

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – 1. del: Metoda za konstruiranje gredi z zunanjim uležajenjem

[12.1]

Metoda verifikacije

6.1.2.4

5, 6, 7

[12.2]

Merila za odločanje o dovoljenih obremenitvah

6.1.2.4

8

[13]

EN 12082:2017+A1:2021

Železniške naprave – Ohišja osnih ležajev – Preskušanje delovanja

[13.1]

Mehanska odpornost in značilnosti utrujanja ležajev

6.2.2.4

7

[14]

UIC 430-1:2012

Conditions with which wagons must comply in order to be accepted for transit between standard gauge railways and the Spanish and Portuguese broad gauge railways (Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati vagoni, da se sprejmejo za tranzit med železniškimi progami s standardno tirno širino ter španskimi in portugalskimi železniškimi progami z veliko tirno širino)

[14.1]

Menjava med tirno širino 1 435  mm in 1 668  mm, za osne enote

6.2.2.5

Sliki 9 in 10 v Prilogi B.4 ter slika 18 v Prilogi H

[14.2]

Menjava med tirno širino 1 435  mm in 1 668  mm, za enote podstavnih vozičkov

6.2.2.5

Slika 18 v Prilogi H ter sliki 19 in 20 v Prilogi I

[15]

UIC 430-3:1995

Goods wagons – Conditions to be satisfied by goods wagons to make them acceptable for running on both standard-gauge networks and the network of the Finnish state railways (Tovorni vagoni – Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati tovorni vagoni, da so sprejemljivi za vožnjo po omrežjih s standardno tirno širino in omrežju finskih državnih železnic)

[15.1]

Menjava med tirno širino 1 435  mm in 1 524  mm

6.2.2.5

Priloga 7

[16]

EN 14531-1:2015+A1 :2018

Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 1. del: Splošni algoritmi, ki temeljijo na izračunu srednje vrednosti za vlakovne kompozicije ali posamezna vozila

[16.1]

Delovna zavora

4.2.4.3.2.1

4

[16.2]

Parkirna zavora

4.2.4.3.2.2

5

[16.3]

Izračun razdalje

Dodatek C, točka 9, preglednica C.3

4

[17]

UIC 544-1:2014

Brakes – Braking performance (Zavore – zavorna zmogljivost)

[17.1]

Delovna zavora – izračun

4.2.4.3.2.1

1 do 3 in 5 do 8

[17.2]

Delovna zavora – validacija

4.2.4.3.2.1

Dodatek B

[17.3]

Ocena načina zaviranja ‚G‘

C.9 – preglednica C.3

1 do 3 in 5 do 8

[18]

EN 50125-1:2014

Železniške naprave – Okoljski pogoji za opremo – 1. del: Oprema na voznih sredstvih

[18.1]

Okoljski pogoji

4.2.5

4.7

[19]

EN 1363-1:2020

Preskusi požarne odpornosti – 1. del: Splošne zahteve

[19.1]

Pregrade

6.2.2.8.1

4 do 12

[20]

ISO 5658-2:2006/Amd 1:2011

Odziv na požarne preskuse – Širjenje plamena – 2. del: Bočno širjenje na izdelke v navpični konfiguraciji v gradbeništvu in prometu

[20.1]

Preskušanje vnetljivosti materialov in njihovih lastnosti glede širjenja plamena

6.2.2.8.2

5 do 13

[21]

EN 13501-1:2018

Požarna klasifikacija gradbenih proizvodov in elementov stavb – 1. del: Klasifikacija po podatkih iz preskusov odziva na ogenj

[21.1]

Lastnosti materialov

6.2.2.8.2

8

[22]

EN 45545-2:2020

Železniške naprave – Požarna zaščita na železniških vozilih – 2. del: Zahteve za obnašanje materialov in sestavnih delov v požaru

[22.1]

Preskusni pogoji

6.2.2.8.2

Referenčna št. T03.02 preglednice 6

[23]

ISO 5660-1:2015+Amd1:2019

Preskusi odziva na ogenj – Sproščanje toplote, nastajanje dima in stopnja izgube mase – 1. del: Hitrost sproščanja toplote (metoda konusnega kalorimetra) in nastajanja dima (dinamično merjenje)

[23.1]

Preskušanje gumijastih delov podstavnih vozičkov

6.2.2.8.2

5 do 13

[24]

EN 50355:2013

Železniške naprave – Kabli (in ožičenje) s posebno požarno odpornostjo v železniških vozilih – Vodilo za uporabo

[24.1]

Kabli

6.2.2.8.3

1, 4 do 9

[25]

EN 50343:2014/A1:2017

Železniške naprave – Vozna sredstva – Pravila za inštaliranje kablov

[25.1]

Kabli

6.2.2.8.3

1, 4 do 7

[26]

EN 45545-7:2013

Železniške naprave – Požarna zaščita na železniških vozilih – 7. del: Varnostne zahteve za vnetljive tekočine in inštalacije z vnetljivimi plini

[26.1]

Vnetljive tekočine

6.2.2.8.4

4 do 9

[27]

EN 50153:2014+A2:2020

Železniške naprave – Vozna sredstva – Zaščitni ukrepi proti nevarnostim električne napetosti

[27.1]

Varnostni ukrepi za preprečevanje posrednega stika (zaščitno spenjanje)

4.2.6.2.1

6.4

[27.2]

Varnostni ukrepi za preprečevanje neposrednega stika

4.2.6.2.2

5

[28]

EN 16116-2:2021

Železniške naprave – Izvedbene zahteve za stopnice, oprijemne ročaje (drogove) in dostop za osebje – 2. del: Tovorni vagoni

[28.1]

Naprave za pritrditev signala za sklep

4.2.6.3

Slika 10

[28.2]

Stopnice in oprijemala UIC

Odmiki

Dodatek C, točka 2

4, 5

6.2

[29]

EN 15153-1:2020

Železniške naprave – Zunanje vidne in zvočne opozorilne naprave za vlake – 1. del: Čelne, označevalne in zadnje luči

[29.1]

Signal za sklep – barva zadnjih luči

Dodatek E, točka 1

5.5.3

[29.2]

Signal za sklep – svetilnost zadnjih luči

Dodatek E, točka 1

Preglednica 8

[30]

EN 12899-1:2007

Stalna vertikalna cestna signalizacija – 1. del: Stalni prometni znaki

[30.1]

Odsevne plošče

Dodatek E, točka 2

Ref. razred 2

[31]

EN 15566:2022

Železniške naprave – Železniška vozila – Vlečna naprava in vijačna spenjača

[31.1]

Ročni spenjalni sistem

Dodatek C, točka 1

4, 5, 6, 7 (razen 4.3 in mere ‚a‘ na sliki B.1 v Prilogi B, ki se obravnavata kot informativna)

[32]

EN 15551:2022

Železniške naprave – Železniška vozila – Odbojniki

[32.1]

Odbojniki

Dodatek C, točka 1

4 (razen 4.3), 5, 6 (razen 6.2.2.3 in E.4) in 7

[33]

EN 15839:2012+A1:2015

Železniške naprave – Preskušanje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Tovorni vagoni – Preskušanje vozne varnosti pri vzdolžnih tlačnih silah

[33.1]

Preskusi glede vzdolžnih tlačnih sil

Dodatek C, točka 8

Vse

[34]

EN 15355:2019

Železniške naprave – Zavore – Krmilni ventili in naprave za ločitev krmilnih ventilov od zavornega voda

[34.1]

Razdelilnik in izolacijska naprava za razdelilnik

Dodatek C, točka 9(h)

5, 6

[35]

EN 15611:2020+A1:2022

Železniške naprave – Zavore – Ventili za kontrolo tlaka

[35.1]

Rele za različno obremenitev

Dodatek C, točka 9, preglednica C.3

5, 6, 7, 10

[35.2]

Tip ventila za kontrolo tlaka

Dodatek C, točka 9(o)

5, 6, 7, 10

[36]

UIC 540:2016

Brakes – Air brakes for freight trains and passenger trains (Zavore – zračne zavore za tovorne in potniške vlake)

[36.1]

Zavora UIC

Dodatek C, točki 9(c) in (e)

2

[37]

EN 14531-2:2015

Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 2. del: Izračun za vlakovne kompozicije ali posamezna vozila s postopkom ‚korak za korakom‘

[37.1]

Delovna zavora

4.2.4.3.2.1

4 in 5

[38]

EN 15624:2021

Železniške naprave – Zavore – Avtomatsko menjalo ‚naloženo-prazno‘

[38.1]

Specifikacija za menjavo

Dodatek C, točka 9, preglednica C.3

4, 5, 8

[39]

EN 15625:2021

Železniške naprave – Zavore – Naprave za samodejno zaznavanje spremembe obtežbe

[39.1]

Senzor za različne obremenitve

Dodatek C, točka 9, preglednica C.3

5, 6, 9

[40]

EN 286-3:1994

Enostavne neogrevane tlačne posode, namenjene za zrak ali dušik – 3. del: Tlačne posode iz jekla za zračne zavore in pomožno pnevmatsko opremo na tirnih vozilih

[40.1]

Posode za zrak – jeklo

Dodatek C, točka 9(f)

4, 5, 6, 7

[41]

EN 286-4:1994

Enostavne neogrevane tlačne posode, namenjene za zrak ali dušik – 4. del: Tlačne posode iz aluminijevih zlitin za zračne zavore in pomožno pnevmatsko opremo na tirnih vozilih

[41.1]

Posode za zrak – aluminij

Dodatek C, točka 9(f)

4, 5, 6, 7

[42]

EN 15807:2021

Železniške naprave – Pnevmatske polspojke

[42.1]

Vmesnik za zavorni vod

Dodatek C, točka 9(i)

5, 6, 9

[43]

EN 14601:2005+A1:2010+A2:2021

Železniške naprave – Ravne in kotne zaporne pipe za zavorne in glavne zračne vode

[43.1]

Čelne pipe

Dodatek C, točka 9(i)

4, 5, 7, 9

[44]

UIC 541-1:2013

Brakes – Regulations concerning the design of brake components (Zavore – Predpisi v zvezi s konstrukcijo sestavnih delov zavor)

[44.1]

Stikalo za načine zaviranja

Dodatek C, točka 9(j)

Dodatek E

[45]

UIC 542:2015

Brake parts – Interchangeability (Deli zavor – medsebojna zamenljivost)

[45.1]

Držala zavornjakov

Dodatek C, točka 9(k)

1 do 5

[46]

UIC 541-4:2020

Composite brake blocks – General conditions for certification and use (Sestavljeni zavornjaki – Splošni pogoji za certificiranje in uporabo)

[46.1]

Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa

Dodatek C, točka 9(l)

1, 2

[47]

EN 16452:2015+A1:2019

Železniške naprave – Zavore – Zavorne ploščice

[47.1]

Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa

Dodatek C, točka 9(l)

4 do 11

[48]

EN 16241:2014+A1:2016

Železniške naprave – Regulator zavornega vzvodja

[48.1]

Regulatorji

Ocena skladnosti

Dodatek C, točka 9(m)

4, 5, 6.2

6.3.2 do 6.3.5

[49]

EN 15595:2018+AC :2021

Železniške naprave – Zavore – Preprečevanje zdrsa koles

[49.1]

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles

Dodatek C, točka 9(n)

5 do 9, 11

[50]

EN 15085-1:2007+A1:2013

Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 1. del: Splošno

[50.1]

Varjenje

Dodatek C, točka 12

4

[51]

EN 15085-2:2020

Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 2. del: Zahteve za proizvajalca varilnih naprav

[51.1]

Varjenje

Dodatek C, točka 12

4, 5, 6, 7

[52]

EN 15085-3:2022

Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 3. del: Zahteve za projektiranje

[52.1]

Varjenje

Dodatek C, točka 12

4, 5, 6, 7

[53]

EN 15085-4:2007

Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 4. del: Zahteve za proizvodnjo

[53.1]

Varjenje

Dodatek C, točka 12

4, 5, 6

[54]

EN 15085-5:2007

Železniške naprave – Varjenje železniških vozil in komponent – 5. del: Nadzor, preskušanje in dokumentacija

[54.1]

Varjenje

Dodatek C, točka 12

4 do 10

[55]

EN 13262:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Zahtevane lastnosti proizvoda

[55.1]

Posebne lastnosti proizvoda za kolo

Dodatek C, točka 15

4, 5 in 6

[56]

UIC 535-2:2006

Standardisation and positioning on wagons of steps, end platforms, gangways, handrails, tow hooks, automatic coupler (AC), draw-only automatic coupler and brake valve controls on the UIC member RUs and OSJD member Rus (Standardizacija in umestitev stopnic na vagonih, končnih peronov, sredinskih prehodov, oprijemal, vlečnih kljuk, samodejne spenjače, izključno vlečne samodejne spenjače in krmiljenja zavornih ventilov na vozilih PŽP, ki so člani UIC, in PŽP, ki so člani OSJD)

[56.1]

Vlečne kljuke

Pogoji za alternativne rešitve

Dodatek C, točka 16

1.4

1.4.2 do 1.4.9

[56.2]

Varnostne naprave na izbočenih delih

Dodatek C, točka 17

1.3

[57]

IRS 50575:2020/Ed1

Železniške naprave – tovorni vagoni – držala za oznake in table za označevanje nevarnosti: medsebojna zamenljivost

[57.1]

Držala za oznake in naprave za pritrditev signala za sklep

Dodatek C, točka 18

2

[58]

EN 16834:2019

Železniške naprave – Zavore – Značilnosti zavore

[58.1]

Delovna zavora

4.2.4.3.2.1

Priloga D

[58.2]

Validacija zavorne zmogljivosti, izračunane na podlagi indeksa [17]

4.2.4.3.2.1

6, 8, 9, 10, 12

[58.3]

Ocena načina zaviranja ‚G‘

Dodatek C, točka 9, preglednica C.3

6, 8, 9, 12

[59]

EN 16839:2022

Železniške naprave – Vozna sredstva – Postavitev glavnega parka

[59.1]

Postavitev glavnega parka

Dodatek C, točka 1

4 razen 4.3, 5 razen 5.5.2.3 in 5.5.2.4, 6, 7, 8

D.2   Tehnični dokumenti (na voljo so na spletni strani agencije ERA)

| Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka tehničnega dokumenta |
| --- | --- | --- | --- |
| [A] | Vmesniki med vodenjem-upravljanjem in signalizacijo ob progi ter drugimi podsistemi


  Dodatek A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [77]


  ERA/ERTMS/033281 V5.0 |
| [A.1] | Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka na podlagi tirnih tokokrogov | 4.2.3.3(a) | osne razdalje (3.1.2.1, 3.1.2.3, 3.1.2.4 in 3.1.2.5)
  osna obremenitev vozila (3.1.7.1)
  impedanca med kolesi (3.1.9)
  uporaba sestavljenih zavornjakov (3.1.6)
  če so tirna vozila opremljena: uporaba pomožnih naprav za ranžiranje (3.1.8)
  če so tirna vozila opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici: interferenca, ki izhaja iz galvanskih spojev (3.2.2) |
| [A.2] | Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka na podlagi števcev osi | 4.2.3.3(b) | osne razdalje (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.4 in 3.1.2.5)
  geometrija kolesa (3.1.3.1–3.1.3.4)
  prostor med kolesi, v katerem ni kovin/induktivnih komponent (3.1.3.5)
  material kolesa (3.1.3.6)
  če so tirna vozila opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčna elektromagnetna polja v bližini senzorja koles: elektromagnetna polja (3.2.1) |
| [A.3] | Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka na podlagi opreme za zankanje | 4.2.3.3(c) | kovinska konstrukcija vozila (3.1.7.2) |
| [A.4] | Vplivna enota | 7.1.2(d1) | točka 3.2 |
| [A.5] | Impedanca vozila | 7.1.2(d1) | točka 3.2.2 |
| [A.6] | Usklajena preskusna metoda | 7.1.2(d1) | točka 3.2.1 |
| [A.7] | Vplivna enota | Dodatek C, točka 7 | točka 3.2 |
| [A.8] | Impedanca vozila | Dodatek C, točka 7 | točka 3.2.2 |
| [A.9] | Usklajena preskusna metoda | Dodatek C, točka 7 | točka 3.2.1 |
| [B] | Tehnični dokument agencije ERA o kodifikaciji za kombinirani prevoz


  ERA/TD/CT različica 1.1 (objavljeno 21. 3. 2023) |
| [B.1] | Kodifikacija enot, namenjenih za uporabo v kombiniranem prevozu | 4.2.3.1
  Dodatek H | 2.2 |
| [C] | Tehnični dokument agencije ERA o seznamu kompozitnih zavornjakov za mednarodni prevoz, ki jih je v celoti odobrila Mednarodna železniška zveza


  ERA/TD/2009-02/INT, različica 15.0 |

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka tehničnega dokumenta

[A]

Vmesniki med vodenjem-upravljanjem in signalizacijo ob progi ter drugimi podsistemi

Dodatek A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [77]

ERA/ERTMS/033281 V5.0

[A.1]

Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka na podlagi tirnih tokokrogov

4.2.3.3(a)

osne razdalje (3.1.2.1, 3.1.2.3, 3.1.2.4 in 3.1.2.5)

osna obremenitev vozila (3.1.7.1)

impedanca med kolesi (3.1.9)

uporaba sestavljenih zavornjakov (3.1.6)

če so tirna vozila opremljena: uporaba pomožnih naprav za ranžiranje (3.1.8)

če so tirna vozila opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčni tok v tirnici: interferenca, ki izhaja iz galvanskih spojev (3.2.2)

[A.2]

Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka na podlagi števcev osi

4.2.3.3(b)

osne razdalje (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.4 in 3.1.2.5)

geometrija kolesa (3.1.3.1–3.1.3.4)

prostor med kolesi, v katerem ni kovin/induktivnih komponent (3.1.3.5)

material kolesa (3.1.3.6)

če so tirna vozila opremljena z električno ali elektronsko opremo, ki ustvarja interferenčna elektromagnetna polja v bližini senzorja koles: elektromagnetna polja (3.2.1)

[A.3]

Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka na podlagi opreme za zankanje

4.2.3.3(c)

kovinska konstrukcija vozila (3.1.7.2)

[A.4]

Vplivna enota

7.1.2(d1)

točka 3.2

[A.5]

Impedanca vozila

7.1.2(d1)

točka 3.2.2

[A.6]

Usklajena preskusna metoda

7.1.2(d1)

točka 3.2.1

[A.7]

Vplivna enota

Dodatek C, točka 7

točka 3.2

[A.8]

Impedanca vozila

Dodatek C, točka 7

točka 3.2.2

[A.9]

Usklajena preskusna metoda

Dodatek C, točka 7

točka 3.2.1

[B]

Tehnični dokument agencije ERA o kodifikaciji za kombinirani prevoz

ERA/TD/CT različica 1.1 (objavljeno 21. 3. 2023)

[B.1]

Kodifikacija enot, namenjenih za uporabo v kombiniranem prevozu

4.2.3.1

Dodatek H

2.2

[C]

Tehnični dokument agencije ERA o seznamu kompozitnih zavornjakov za mednarodni prevoz, ki jih je v celoti odobrila Mednarodna železniška zveza

ERA/TD/2009-02/INT, različica 15.0

| (67) | Dodatek E se spremeni:






  (a) | v točki 1 se prvi in drugi odstavek nadomestita z naslednjim:

  „Barva zadnjih luči je v skladu s specifikacijo iz indeksa [29] Dodatka D.
  Zadnja luč je konstruirana tako, da prikaže svetilnost v skladu s specifikacijo iz indeksa [29] Dodatka D.“; |
| --- | --- | --- |

(67)

Dodatek E se spremeni:

(a)

v točki 1 se prvi in drugi odstavek nadomestita z naslednjim:

„Barva zadnjih luči je v skladu s specifikacijo iz indeksa [29] Dodatka D.

Zadnja luč je konstruirana tako, da prikaže svetilnost v skladu s specifikacijo iz indeksa [29] Dodatka D.“;

| (b) | v točki 2 se četrti stavek nadomesti z naslednjim:

  „Odsevnost plošče je v skladu s specifikacijo iz indeksa [30] Dodatka D.“; |
| --- | --- |

(b)

v točki 2 se četrti stavek nadomesti z naslednjim:

„Odsevnost plošče je v skladu s specifikacijo iz indeksa [30] Dodatka D.“;

| (68) | Dodatek F se spremeni:
  Za „Vozna dinamika“ se doda nova vrstica:










  „Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja | 4.2.3.5.3 | x | x | n. r. | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(68)

Dodatek F se spremeni:

Za „Vozna dinamika“ se doda nova vrstica:

„Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

4.2.3.5.3

x

x

n. r.

–“

| (69) | Dodatek G se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek G
  Seznam sestavljenih zavornjakov, pri katerih ni potrebna izjava o skladnosti, kot je navedeno v členu 8b
  Sklic na ta dodatek je v indeksu [C] Dodatka D.2. |
| --- | --- |

(69)

Dodatek G se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek G

Seznam sestavljenih zavornjakov, pri katerih ni potrebna izjava o skladnosti, kot je navedeno v členu 8b

Sklic na ta dodatek je v indeksu [C] Dodatka D.2.

| (70) | doda se naslednji Dodatek H:


  „Dodatek H
  Kodifikacija enot, namenjenih za uporabo v kombiniranem prevozu
  Enote, namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu, se kodificirajo v skladu s specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka D.2.
  Naslednje zahteve se uporabljajo za enote, ki so namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu in pri katerih je potrebna oznaka združljivosti vagona.
  H.1   Oznaka združljivosti vagona









  (1) | Oznaka združljivosti vagona (Wagon Compatibility Code – WCC) določa vrsto intermodalne nakladalne enote, ki se lahko naloži na enoto. |
| --- | --- | --- |

(70)

doda se naslednji Dodatek H:

„Dodatek H

Kodifikacija enot, namenjenih za uporabo v kombiniranem prevozu

Enote, namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu, se kodificirajo v skladu s specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka D.2.

Naslednje zahteve se uporabljajo za enote, ki so namenjene za uporabo v kombiniranem prevozu in pri katerih je potrebna oznaka združljivosti vagona.

H.1   Oznaka združljivosti vagona

(1)

| (2) | WCC se določi za vse enote, oceni pa jo priglašeni organ. |
| --- | --- |

(2)

H.2   Številka popravka za vagon

| (1) | Številka popravka za vagon (Wagon Correction Digit – WCD) je rezultat primerjave med geometrijskimi značilnostmi ocenjevane enote in značilnostmi referenčnih vagonov, opredeljenih v točki H.3. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ta primerjava se izvede za vse enote, oceni pa jo priglašeni organ. Rezultat ocene se vključi v poročilo priglašenega organa. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Na podlagi ocene:
  Za enote, ki imajo enakovredne ali ugodnejše geometrijske značilnosti kot referenčni vagon, se lahko na zahtevo vložnika izračuna WCD.
  Za enote, ki imajo manj ugodne geometrijske značilnosti kot referenčni vagon, se s to TSI ne zahteva izračun WCD. |
| --- | --- |

(3)

Za enote, ki imajo enakovredne ali ugodnejše geometrijske značilnosti kot referenčni vagon, se lahko na zahtevo vložnika izračuna WCD.

Za enote, ki imajo manj ugodne geometrijske značilnosti kot referenčni vagon, se s to TSI ne zahteva izračun WCD.

H.3   Značilnosti referenčnih vagonov

Profili ‚P‘ za kombinirani prevoz se izračunajo na podlagi značilnosti referenčnega kontejnerskega vagona, ki so:

| — | razdalja med vrtišči podstavnih vozičkov (a) 11 200 mm, |
| --- | --- |

—

razdalja med vrtišči podstavnih vozičkov (a) 11 200 mm,

| — | medosna razdalja podstavnih vozičkov (p) 1 800 mm, |
| --- | --- |

—

medosna razdalja podstavnih vozičkov (p) 1 800 mm,

| — | višina nakladalne površine polpriklopnika (ST) 330 mm, |
| --- | --- |

—

višina nakladalne površine polpriklopnika (ST) 330 mm,

| — | največji previs (na) 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

največji previs (na) 2 000 mm,

| — | dovoljeno odstopanje obremenitve 10 mm, |
| --- | --- |

—

dovoljeno odstopanje obremenitve 10 mm,

| — | nesimetričnost 1°, |
| --- | --- |

—

nesimetričnost 1°,

| — | višina ST + osi zasuka vagona (Hc) 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

višina ST + osi zasuka vagona (Hc) 1 000 mm,

| — | zračnost q + w 11,5 mm, |
| --- | --- |

—

zračnost q + w 11,5 mm,

| — | zračnost stranskih nosilcev (J) 12 mm, |
| --- | --- |

—

zračnost stranskih nosilcev (J) 12 mm,

| — | polovična razdalja med stranskimi nosilci (bG) 850 mm, |
| --- | --- |

—

polovična razdalja med stranskimi nosilci (bG) 850 mm,

| — | ST + fleksibilnost vagona (s) 0,3. |
| --- | --- |

—

ST + fleksibilnost vagona (s) 0,3.

Profili ‚C‘ in ISO za kombinirani prevoz se izračunajo na podlagi značilnosti referenčnega vagona, ki so:

| — | razdalja med vrtišči podstavnih vozičkov (a) 13 500 mm, |
| --- | --- |

—

razdalja med vrtišči podstavnih vozičkov (a) 13 500 mm,

| — | medosna razdalja podstavnih vozičkov (p) 1 800 mm, |
| --- | --- |

—

medosna razdalja podstavnih vozičkov (p) 1 800 mm,

| — | višina nakladalne površine zamenljivega tovorišča 1 175 mm, |
| --- | --- |

—

višina nakladalne površine zamenljivega tovorišča 1 175 mm,

| — | največji previs (na) 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

največji previs (na) 2 000 mm,

| — | dovoljeno odstopanje obremenitve 10 mm, |
| --- | --- |

—

dovoljeno odstopanje obremenitve 10 mm,

| — | nesimetričnost 1°, |
| --- | --- |

—

nesimetričnost 1°,

| — | višina osi zasuka vagona (Hc) 500 mm, |
| --- | --- |

—

višina osi zasuka vagona (Hc) 500 mm,

| — | zračnost q + w 11,5 mm, |
| --- | --- |

—

zračnost q + w 11,5 mm,

| — | zračnost stranskih nosilcev (J) 12 mm, |
| --- | --- |

—

zračnost stranskih nosilcev (J) 12 mm,

| — | polovična razdalja med stranskimi nosilci (bG) 850 mm, |
| --- | --- |

—

polovična razdalja med stranskimi nosilci (bG) 850 mm,

| — | fleksibilnost vagona (s) 0,15. |
| --- | --- |

—

fleksibilnost vagona (s) 0,15.

---

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).“;

*1

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).“;

*2

(*3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 321/2013 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).“

*3

---

(1)  Za dvoosne vagone z osno obremenitvijo do 22,5 tone se uporabi vrednost 1 651 mm.“

1

(2)  Menjava v skladu s specifikacijo iz indeksa [38] Dodatka D.

2

(3)  Enota ‚S1‘ je enota z menjalom prazno/naloženo. Največja osna obremenitev je 22,5 tone.

3

(4)  Samo za dvostopenjski zavorni sistem, ki deluje glede na obremenitev (ukaz za menjavo), in P10 (litoželezni zavornjaki z 10 ‰ fosforja) – ali zavornjake LL.

4

(5)  Največja dopustna srednja zaviralna sila (za vozno hitrost 100 km/h) je
  Image 105
  . Ta vrednost izhaja iz največje dopustne zavorne energije, ki je dovoljena na zavrto kolo z nazivnim novim premerom v razponu [920 mm; 1 000 mm] med zaviranjem (zavorna masa je omejena na 18 ton/os).

5

(6)  Rele za različno obremenitev v skladu s specifikacijo iz indeksa [35] Dodatka D v kombinaciji s senzorjem za različne obremenitve v skladu s specifikacijo iz indeksa [39] Dodatka D.

6

(7)  

  Image 106
  , pri čemer Te = 2 sekundi. Izračun razdalje v skladu s specifikacijo iz indeksa [16] Dodatka D.

7

(8)  Enota ‚S2‘ je enota z relejem za različno obremenitev. Največja osna obremenitev je 22,5 tone.

8

(9)  Oprema vagonov s samodejnim nadzorom obremenitve, ki deluje pod pogoji s, lahko zagotovi največjo zavorno maso λ = 100 %, do omejitve obremenitve, ki je enaka 67 % največje dopustne teže vagona.

9

Za standardno kolesno dvojico z uporabo največje osne obremenitve

Največ 1 000 mm; obrabljeno najmanj 840 mm, največja osna obremenitev 22,5 tone,

največja osna obremenitev za λ = 100: 15 ton

Največ 840 mm; obrabljeno najmanj 760 mm,

največja osna obremenitev 20 ton, največja osna obremenitev za λ = 100: 13 ton

Največ 760 mm; obrabljeno najmanj 680 mm,

največja osna obremenitev 18 ton, največja osna obremenitev za λ = 100: 12 ton

Največ 680 mm; obrabljeno najmanj 620 mm,

največja osna obremenitev 16 ton, največja osna obremenitev za λ = 100: 10,5 tone

(10)  Enota ‚SS‘ je opremljena z relejem za različno obremenitev. Največja osna obremenitev je 22,5 tone.

10

(11)  λ ne sme preseči 125 %, ob upoštevanju zavor le na kolesih (zavornjaki) je največja dopustna srednja zaviralna sila 16 kN/os (za vozno hitrost 120 km/h).

11

(12)  Zahteva pri vozni hitrosti 120 km/h je, da je izpolnjen pogoj λ = 100 % do omejitve obremenitve SS, z naslednjim odstopanjem: srednja zaviralna sila za zavore z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, s premerom kolesa [novo kolo največ 1 000 mm, obrabljeno najmanj 840 mm] je omejena na 16 kN/kolesno dvojico. Ta mejna vrednost izhaja iz največje dopustne zavorne energije, ki ustreza osni obremenitvi 20 ton z zavorno maso λ = 90 % in zavorno maso na kolesno dvojico, ki znaša 18 ton.

12

Če se zahteva odstotni delež zavorne mase, večji od 100 %, pri osni obremenitvi nad 18 ton, je treba zagotoviti drugo vrsto zavornega sistema (na primer kolutne zavore), da se omeji toplotna obremenitev koles.“

---

PRILOGA II

Priloga k Uredbi (EU) št. 1299/2014 se spremeni:

| (1) | točka 2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „2.5   Povezava s sistemom za upravljanje varnosti

  Postopki, potrebni za upravljanje varnosti in obratovanja v skladu z zahtevami za področje uporabe te TSI, vključno z vmesniki z ljudmi, organizacijami ali drugimi tehničnimi sistemi, so zasnovani in se izvajajo v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/798 v okviru sistema za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture.“; |
| --- | --- |

(1)

točka 2.5 se nadomesti z naslednjim:

„2.5   Povezava s sistemom za upravljanje varnosti

Postopki, potrebni za upravljanje varnosti in obratovanja v skladu z zahtevami za področje uporabe te TSI, vključno z vmesniki z ljudmi, organizacijami ali drugimi tehničnimi sistemi, so zasnovani in se izvajajo v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/798 v okviru sistema za upravljanje varnosti upravljavca infrastrukture.“;

| (2) | doda se naslednja točka 2.6:
  „2.6   Povezava s kodifikacijo za kombinirani prevoz









  (1) | Določbe za svetli profil so določene v točki 4.2.3.1. |
| --- | --- | --- |

(2)

doda se naslednja točka 2.6:

„2.6   Povezava s kodifikacijo za kombinirani prevoz

(1)

| (2) | Sistem kodifikacije, ki se uporablja za prevoz intermodalnih nakladalnih enot v kombiniranem prevozu, je v skladu s specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka T. Temelji lahko na:






  (a) | značilnostih proge in točnem položaju ovir; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

značilnostih proge in točnem položaju ovir;

| (b) | referenčnem profilu svetlega profila navedene proge; |
| --- | --- |

(b)

referenčnem profilu svetlega profila navedene proge;

| (c) | kombinaciji metod iz točk (a) in (b).“; |
| --- | --- |

(c)

kombinaciji metod iz točk (a) in (b).“;

| (3) | v točki 4.1 se točka 6 nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Kadar so progovne hitrosti kot kategorija ali parameter zmogljivosti proge v tej TSI navedene v [km/h], se za Irsko in severnoirski del omrežja Združenega kraljestva dovoli pretvorba hitrosti v [mph] v skladu z Dodatkom G.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v točki 4.1 se točka 6 nadomesti z naslednjim:

„(6)

Kadar so progovne hitrosti kot kategorija ali parameter zmogljivosti proge v tej TSI navedene v [km/h], se za Irsko in severnoirski del omrežja Združenega kraljestva dovoli pretvorba hitrosti v [mph] v skladu z Dodatkom G.“;

| (4) | točka 4.2.1 se spremeni:






  (a) | točke 4 do 8 se nadomestijo z naslednjim:






  „(4) | Proge se razvrstijo glede na vrsto prometa (prometna koda), ki jo opredeljujejo naslednji parametri zmogljivosti:






  — | svetli profil, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(4)

točka 4.2.1 se spremeni:

(a)

točke 4 do 8 se nadomestijo z naslednjim:

„(4)

Proge se razvrstijo glede na vrsto prometa (prometna koda), ki jo opredeljujejo naslednji parametri zmogljivosti:

—

svetli profil,

| — | osna obremenitev, |
| --- | --- |

—

osna obremenitev,

| — | progovna hitrost, |
| --- | --- |

—

progovna hitrost,

| — | dolžina vlaka, |
| --- | --- |

—

dolžina vlaka,

| — | uporabna dolžina perona. |
| --- | --- |

—

uporabna dolžina perona.

Vrednosti v stolpcih za ‚svetli profil‘ in ‚osno obremenitev‘, ki neposredno vplivajo na vožnje vlakov, so obvezne minimalne ravni glede na ciljno prometno kodo. Ne glede na zahteve TEN-T se uporabi razpon vrednosti, navedenih v stolpcih za ‚progovno hitrost‘, ‚uporabno dolžino perona‘ in ‚dolžino vlaka‘, če je to v razumni meri izvedljivo.

| (5) | Parametri zmogljivosti iz preglednic 2 in 3 niso namenjeni preverjanju združljivosti tirnih vozil in infrastrukture. Za preverjanja združljivosti s progo veljata točka 4.2.2.5 in Dodatek D.1 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (*1) (TSI vodenje in upravljanje prometa). |
| --- | --- |

(5)

Parametri zmogljivosti iz preglednic 2 in 3 niso namenjeni preverjanju združljivosti tirnih vozil in infrastrukture. Za preverjanja združljivosti s progo veljata točka 4.2.2.5 in Dodatek D.1 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (*1) (TSI vodenje in upravljanje prometa).

| (6) | Informacije, ki določajo minimalne zahteve glede zmogljivosti za obstoječe konstrukcije glede na različne vrste vlakov, so navedene v Dodatku E. Za severnoirski del omrežja Združenega kraljestva so informacije, ki določajo razmerje med največjo osno obremenitvijo in najvišjo hitrostjo glede na vrsto vozila, navedene v Dodatku F. |
| --- | --- |

(6)

Informacije, ki določajo minimalne zahteve glede zmogljivosti za obstoječe konstrukcije glede na različne vrste vlakov, so navedene v Dodatku E. Za severnoirski del omrežja Združenega kraljestva so informacije, ki določajo razmerje med največjo osno obremenitvijo in najvišjo hitrostjo glede na vrsto vozila, navedene v Dodatku F.

| (7) | Ravni zmogljivosti glede na vrsto prometa so določene v preglednicah 2 in 3.

  Preglednica 2


  Parametri zmogljivosti infrastrukture za potniški promet


  (za preverjanja združljivosti s progo veljata točka 4.2.2.5 in Dodatek D.1 k TSI vodenje in upravljanje prometa)










  Prometna koda | Svetli profil | Osna obremenitev [t] | Progovna hitrost [km/h] | Uporabna dolžina perona [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | GC | 17  (1)/21,5  (2) | 250 –350 | 400 |
| P2 | GB | 20  (1)/ 22,5  (2) | 200 –250 | 200 –400 |
| P3 | DE3 | 22,5  (3) | 120 –200 | 200 –400 |
| P4 | GB | 22,5  (3) | 120 –200 | 200 –400 |
| P5 | GA | 20  (3) | 80 –120 | 50 –200 |
| P6 | G1 | 12  (3) | n. r. | n. r. |
| P1520 | S | 22,5  (3) | 80 –160 | 35 –400 |
| P1600 | IRL1 | 22,5  (3) | 80 –160 | 75 –240 |

(7)

Ravni zmogljivosti glede na vrsto prometa so določene v preglednicah 2 in 3.

Preglednica 2

Parametri zmogljivosti infrastrukture za potniški promet

(za preverjanja združljivosti s progo veljata točka 4.2.2.5 in Dodatek D.1 k TSI vodenje in upravljanje prometa)

Prometna koda

Svetli profil

Osna obremenitev [t]

Progovna hitrost [km/h]

Uporabna dolžina perona [m]

P1

GC

17  (1)/21,5  (2)

250 –350

400

P2

GB

20  (1)/ 22,5  (2)

200 –250

200 –400

P3

DE3

22,5  (3)

120 –200

200 –400

P4

GB

22,5  (3)

120 –200

200 –400

P5

GA

20  (3)

80 –120

50 –200

P6

G1

12  (3)

n. r.

n. r.

P1520

S

22,5  (3)

80 –160

35 –400

P1600

IRL1

22,5  (3)

80 –160

75 –240

Preglednica 3

Parametri zmogljivosti infrastrukture za tovorni promet

(za preverjanja združljivosti s progo veljata točka 4.2.2.5 in Dodatek D.1 k TSI vodenje in upravljanje prometa)

| Prometna koda | Svetli profil | Osna obremenitev [t] | Progovna hitrost [km/h] | Dolžina vlaka [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F1 | GC | 22,5  (4) | 100 –120 | 740 –1 050 |
| F2 | GB | 22,5  (4) | 100 –120 | 600 –1 050 |
| F3 | GA | 20  (4) | 60 –100 | 500 –1 050 |
| F4 | G1 | 18  (4) | n. r. | n. r. |
| F1520 | S | 25  (4) | 50 –120 | 1 050 |
| F1600 | IRL1 | 22,5  (4) | 50 –100 | 150 –450 |

Prometna koda

Svetli profil

Osna obremenitev [t]

Progovna hitrost [km/h]

Dolžina vlaka [m]

F1

GC

22,5  (4)

100 –120

740 –1 050

F2

GB

22,5  (4)

100 –120

600 –1 050

F3

GA

20  (4)

60 –100

500 –1 050

F4

G1

18  (4)

n. r.

n. r.

F1520

S

25  (4)

50 –120

1 050

F1600

IRL1

22,5  (4)

50 –100

150 –450

| Opomba: | Preglednici 2 in 3 se ne uporabljata za preverjanje združljivosti tirnih vozil in infrastrukture. |
| --- | --- |

Opomba:

| (8) | Pri konstrukcijah osna obremenitev sama še ne zadostuje za določitev zahtev v zvezi z infrastrukturo. Zahteve so določene, kot sledi:






  — | za nove konstrukcije iz točk 4.2.7.1 in 4.2.7.2, |
| --- | --- | --- |

(8)

Pri konstrukcijah osna obremenitev sama še ne zadostuje za določitev zahtev v zvezi z infrastrukturo. Zahteve so določene, kot sledi:

—

za nove konstrukcije iz točk 4.2.7.1 in 4.2.7.2,

| — | za obstoječe konstrukcije v točki 4.2.7.4, |
| --- | --- |

—

za obstoječe konstrukcije v točki 4.2.7.4,

| — | za tir v točki 4.2.6. |
| --- | --- |

—

za tir v točki 4.2.6.

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 5).“;"

| (b) | točka 11 se nadomesti z naslednjim:






  „(11) | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 11 se nadomesti z naslednjim:

„(11)

(Se ne uporablja)“;

| (5) | v točki 4.2.3.1 se točke 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:






  „(1) | Zgornji del svetlega profila se določi na podlagi profilov, izbranih v skladu s točko 4.2.1, ki so določeni v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka T. |
| --- | --- | --- |

(5)

v točki 4.2.3.1 se točke 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„(1)

Zgornji del svetlega profila se določi na podlagi profilov, izbranih v skladu s točko 4.2.1, ki so določeni v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka T.

| (2) | Spodnji del svetlega profila je GI2, kot je določen v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka T. Če so tiri opremljeni s tirnimi zavorami, se za spodnji del svetlega profila uporabi GI1, kot je določen v isti specifikaciji. |
| --- | --- |

(2)

Spodnji del svetlega profila je GI2, kot je določen v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka T. Če so tiri opremljeni s tirnimi zavorami, se za spodnji del svetlega profila uporabi GI1, kot je določen v isti specifikaciji.

| (3) | Svetli profil proge se izračuna po kinematični metodi v skladu z zahtevami specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(3)

Svetli profil proge se izračuna po kinematični metodi v skladu z zahtevami specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T.“;

| (6) | v točki 4.2.3.2 se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Medtirna razdalja izpolnjuje vsaj zahtevo glede najmanjše namestitvene medtirne razdalje, določeno v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka T.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

v točki 4.2.3.2 se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„(3)

Medtirna razdalja izpolnjuje vsaj zahtevo glede najmanjše namestitvene medtirne razdalje, določeno v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka T.“;

| (7) | v točki 4.2.3.4 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | S-krivine, razen tistih na ranžirnih postajah, kjer se vagoni ranžirajo posamično, z majhnimi polmeri na novih progah so projektirane tako, da se odbojniki med vozili ne morejo zagozditi.
  Za vmesne preme med zavoji se uporablja specifikacija iz indeksa [4] Dodatka T, katere vrednosti temeljijo na referenčnih vozilih, opredeljenih v isti specifikaciji. Da se pri obstoječih vozilih, ki ne izpolnjujejo predpostavk o referenčnih vozilih, prepreči zagozdenje odbojnikov med vozili, lahko upravljavec infrastrukture določi daljše dolžine vmesne preme.
  Za krivinske vmesne elemente tira se izdela podroben izračun razlik med prevesi vozil v krivini.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

v točki 4.2.3.4 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

S-krivine, razen tistih na ranžirnih postajah, kjer se vagoni ranžirajo posamično, z majhnimi polmeri na novih progah so projektirane tako, da se odbojniki med vozili ne morejo zagozditi.

Za vmesne preme med zavoji se uporablja specifikacija iz indeksa [4] Dodatka T, katere vrednosti temeljijo na referenčnih vozilih, opredeljenih v isti specifikaciji. Da se pri obstoječih vozilih, ki ne izpolnjujejo predpostavk o referenčnih vozilih, prepreči zagozdenje odbojnikov med vozili, lahko upravljavec infrastrukture določi daljše dolžine vmesne preme.

Za krivinske vmesne elemente tira se izdela podroben izračun razlik med prevesi vozil v krivini.“;

| (8) | v točki 4.2.4.5(4) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Modeliranje prehoda preko tira s konstrukcijsko določenimi pogoji (simuliranimi z izračunom v skladu s specifikacijo iz indeksa [5] Dodatka T) se izvede za naslednje kolesne dvojice, kot so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka T:






  (a) | S 1002 s SR1; |
| --- | --- | --- |

(8)

v točki 4.2.4.5(4) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Modeliranje prehoda preko tira s konstrukcijsko določenimi pogoji (simuliranimi z izračunom v skladu s specifikacijo iz indeksa [5] Dodatka T) se izvede za naslednje kolesne dvojice, kot so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka T:

(a)

S 1002 s SR1;

| (b) | S 1002 s SR2; |
| --- | --- |

(b)

S 1002 s SR2;

| (c) | GV 1/40 s SR1; |
| --- | --- |

(c)

GV 1/40 s SR1;

| (d) | GV 1/40 s SR2.“; |
| --- | --- |

(d)

GV 1/40 s SR2.“;

| (9) | v točki 4.2.4.6 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Profil glave tirnice se izbere iz nabora profilov, določenega v eni od specifikacij iz indeksov [7] in [8] Dodatka T, ali pa je v skladu s točko 2.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

v točki 4.2.4.6 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Profil glave tirnice se izbere iz nabora profilov, določenega v eni od specifikacij iz indeksov [7] in [8] Dodatka T, ali pa je v skladu s točko 2.“;

| (10) | v točki 4.2.6.1 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:






  „(b) | največje navpične sile koles. Največje sile koles v določenih preskusnih pogojih so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T; |
| --- | --- | --- |

(10)

v točki 4.2.6.1 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

največje navpične sile koles. Največje sile koles v določenih preskusnih pogojih so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T;

| (c) | navpične kvazistatične sile koles. Največje kvazistatične sile koles v določenih preskusnih pogojih so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(c)

navpične kvazistatične sile koles. Največje kvazistatične sile koles v določenih preskusnih pogojih so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T.“;

| (11) | v točki 4.2.6.3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | bočne sile. Največje bočne sile kolesne dvojice na tir za določene preskusne pogoje so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T; |
| --- | --- | --- |

(11)

v točki 4.2.6.3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

bočne sile. Največje bočne sile kolesne dvojice na tir za določene preskusne pogoje so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T;

| (b) | kvazistatične vodilne sile. Največje kvazistatične vodilne sile koles Yqst za določene polmere in preskusne pogoje so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(b)

kvazistatične vodilne sile. Največje kvazistatične vodilne sile koles Yqst za določene polmere in preskusne pogoje so določene v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka T.“;

| (12) | točka 4.2.7 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.7   Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve

  Zahteve specifikacij iz indeksov [10] in [11] Dodatka T, navedene v tem oddelku TSI, je treba uporabljati v skladu z ustreznimi točkami v nacionalnih prilogah k navedenim specifikacijam, če obstajajo.
  4.2.7.1   Odpornost novih mostov na prometne obremenitve

  4.2.7.1.1   Navpične obremenitve









  (1) | Mostovi so projektirani za podporo navpičnih obremenitev v skladu z naslednjimi obremenitvenimi modeli, določenimi v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T:






  (a) | obremenitveni model 71, kot je določen v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

točka 4.2.7 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.7   Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve

Zahteve specifikacij iz indeksov [10] in [11] Dodatka T, navedene v tem oddelku TSI, je treba uporabljati v skladu z ustreznimi točkami v nacionalnih prilogah k navedenim specifikacijam, če obstajajo.

4.2.7.1   Odpornost novih mostov na prometne obremenitve

4.2.7.1.1   Navpične obremenitve

(1)

(a)

obremenitveni model 71, kot je določen v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T;

| (b) | za neprekinjene mostove dodatno obremenitveni model SW/0, kot je določen v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T. |
| --- | --- |

(b)

za neprekinjene mostove dodatno obremenitveni model SW/0, kot je določen v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

| (2) | Obremenitveni modeli se pomnožijo s faktorjem alfa (α), kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Vrednost faktorja alfa (α) je enaka vrednostim, določenim v preglednici 11, ali večja.

  Preglednica 11


  Faktor alfa (α) za projektiranje novih mostov







  Vrsta prometa | Najmanjši faktor alfa (α) |
| --- | --- | --- |
| P1, P2, P3, P4 | 1,0 |
| P5 | 0,91 |
| P6 | 0,83 |
| P1520 | 1 |
| P1600 | 1,1 |
| F1, F2, F3 | 1,0 |
| F4 | 0,91 |
| F1520 | 1,46 |
| F1600 | 1,1 |

(3)

Preglednica 11

Faktor alfa (α) za projektiranje novih mostov

Vrsta prometa

Najmanjši faktor alfa (α)

P1, P2, P3, P4

1,0

P5

0,91

P6

0,83

P1520

1

P1600

1,1

F1, F2, F3

1,0

F4

0,91

F1520

1,46

F1600

1,1

4.2.7.1.2   Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev

| (1) | Obremenitve iz obremenitvenega modela 71 in obremenitvenega modela SW/0 se povečajo za dinamični faktor fi (Φ), kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Pri mostovih, predvidenih za hitrosti nad 200 km/h, pri katerih je treba v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka T izvesti dinamično analizo, se pri projektiranju dodatno upošteva tudi obremenitveni model HSLM, opredeljen v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dovoljeno je projektiranje novih mostov tako, da lahko sprejmejo posamezen potniški vlak z višjo osno obremenitvijo, kot je predvidena v HSLM. Dinamična analiza se izvede na podlagi značilnih vrednosti obremenitve, ki jo povzroči posamezni vlak in je izražena kot konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru v skladu z Dodatkom K, ob upoštevanju potnikov na stojiščih v skladu z opombo 1 v Dodatku K. |
| --- | --- |

(3)

4.2.7.1.3   Centrifugalne sile

Kadar tir na mostu poteka v zavoju po celotni dolžini mostu ali delu dolžine mostu, se pri projektiranju mostov upošteva centrifugalna sila, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

4.2.7.1.4   Bočne sile

Pri projektiranju mostov se upošteva bočna sila, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

4.2.7.1.5   Vplivi zaradi vleke in zaviranja (vzdolžne obremenitve)

Pri projektiranju mostov se upoštevajo vlečne in zavorne sile, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

4.2.7.1.6   Konstrukcijsko določena vegavost tira zaradi vplivov železniškega prometa

Največja skupna konstrukcijsko določena vegavost tira zaradi vplivov železniškega prometa ne presega vrednosti iz specifikacije iz indeksa [11] Dodatka T.

4.2.7.2   Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove geotehnične strukture in zemeljske objekte, ter učinki zemeljskega pritiska

| (1) | Geotehnične strukture in zemeljski objekti so projektirani tako, da se upoštevajo učinki zemeljskega pritiska zaradi navpičnih sil po obremenitvenem modelu 71, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Enakovredna navpična obremenitev se pomnoži s faktorjem alfa (α), kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T. Vrednost α je enaka vrednostim iz preglednice 11 ali večja. |
| --- | --- |

(2)

4.2.7.3   Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov

Upoštevajo se aerodinamični vplivi mimovozečih vlakov, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

4.2.7.4   Odpornost obstoječih konstrukcij (mostov, geotehničnih struktur in zemeljskih objektov) na prometne obremenitve

| (1) | Mostovi, geotehnične strukture in zemeljski objekti morajo doseči določeno raven interoperabilnosti v skladu s TSI-kategorizacijo prog iz točke 4.2.1. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Minimalne zahteve glede nosilnosti konstrukcij za vsako prometno kodo so navedene v Dodatku E in morajo biti izpolnjene, da se lahko proga razglasi za interoperabilno. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Veljajo naslednji pogoji:






  (a) | kadar nova konstrukcija nadomesti obstoječo, je nova konstrukcija v skladu z zahtevami iz točke 4.2.7.1 ali 4.2.7.2; |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

kadar nova konstrukcija nadomesti obstoječo, je nova konstrukcija v skladu z zahtevami iz točke 4.2.7.1 ali 4.2.7.2;

| (b) | če minimalna nosilnost obstoječih konstrukcij izpolnjuje zahteve iz Dodatka E, obstoječe konstrukcije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

če minimalna nosilnost obstoječih konstrukcij izpolnjuje zahteve iz Dodatka E, obstoječe konstrukcije izpolnjujejo ustrezne zahteve glede interoperabilnosti;

| (c) | kadar nosilnost obstoječe konstrukcije ne izpolnjuje zahtev iz Dodatka E in se izvajajo dela (npr. ojačitev) za povečanje nosilnosti konstrukcije, da bi izpolnjevala zahteve te TSI (in se konstrukcija ne nadomesti z novo), se konstrukcija uskladi z zahtevami iz Dodatka E. |
| --- | --- |

(c)

kadar nosilnost obstoječe konstrukcije ne izpolnjuje zahtev iz Dodatka E in se izvajajo dela (npr. ojačitev) za povečanje nosilnosti konstrukcije, da bi izpolnjevala zahteve te TSI (in se konstrukcija ne nadomesti z novo), se konstrukcija uskladi z zahtevami iz Dodatka E.

| (4) | V primeru omrežij Združenega kraljestva (Severne Irske) se lahko EN-kategorija proge v točkah 2 in 3 nadomesti s številko razpoložljivosti proge (RA) (določeno v skladu z nacionalnim tehničnim predpisom, priglašenim za ta namen), na podlagi tega pa se sklici na Dodatek E nadomestijo s sklici na Dodatek F.“; |
| --- | --- |

(4)

| (13) | v točki 4.2.8.1 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne napake pri poravnavi so določene v specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka T. Posamezne napake ne presegajo mejnih vrednosti razpona valovne dolžine D1.“; |
| --- | --- | --- |

(13)

v točki 4.2.8.1 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne napake pri poravnavi so določene v specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka T. Posamezne napake ne presegajo mejnih vrednosti razpona valovne dolžine D1.“;

| (14) | v točki 4.2.8.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne višinske napake tira so določene v specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka T. Posamezne napake ne presegajo mejnih vrednosti razpona valovne dolžine D1.“; |
| --- | --- | --- |

(14)

v točki 4.2.8.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja za posamezne višinske napake tira so določene v specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka T. Posamezne napake ne presegajo mejnih vrednosti razpona valovne dolžine D1.“;

| (15) | točka 4.2.8.3 se spremeni:






  (a) | točki 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:






  „(1) | Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira kot posamezni napaki je opredeljena kot ničelna do najvišja vrednost. Vegavost tira je določena v specifikaciji iz indeksa [13] Dodatka T. |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

točka 4.2.8.3 se spremeni:

(a)

točki 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„(1)

Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira kot posamezni napaki je opredeljena kot ničelna do najvišja vrednost. Vegavost tira je določena v specifikaciji iz indeksa [13] Dodatka T.

| (2) | Mejna vrednost vegavosti tira je funkcija uporabljene merilne osnove v skladu s specifikacijo iz indeksa [12] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(2)

Mejna vrednost vegavosti tira je funkcija uporabljene merilne osnove v skladu s specifikacijo iz indeksa [12] Dodatka T.“;

| (b) | točka 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Za sistem tirne širine 1 668 mm je namesto točke 2 mejna vrednost vegavosti tira funkcija uporabljene merilne osnove v skladu s specifikacijo iz indeksa [12] Dodatka T.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6)

Za sistem tirne širine 1 668 mm je namesto točke 2 mejna vrednost vegavosti tira funkcija uporabljene merilne osnove v skladu s specifikacijo iz indeksa [12] Dodatka T.“;

| (16) | točka 4.2.9.2 se spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Za perone, kjer bodo predvidoma ustavljali samo normalno obratujoči potniški vlaki, ki so izrecno navedeni kot izključeni s področja uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) (*2) v oddelku 1.1, se lahko za nazivno višino perona uporabljajo druge določbe. |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

točka 4.2.9.2 se spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

Za perone, kjer bodo predvidoma ustavljali samo normalno obratujoči potniški vlaki, ki so izrecno navedeni kot izključeni s področja uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) (*2) v oddelku 1.1, se lahko za nazivno višino perona uporabljajo druge določbe.

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).“;"

| (b) | Na koncu točke 4 se doda naslednji stavek:

  „Te vrednosti se upoštevajo z dovoljenim odstopanjem –10/+20 mm.“; |
| --- | --- |

(b)

Na koncu točke 4 se doda naslednji stavek:

„Te vrednosti se upoštevajo z dovoljenim odstopanjem –10/+20 mm.“;

| (17) | točka 4.2.9.3 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Razdalja med osjo tira in robom perona, merjena vzporedno z ravnino vožnje (bq), kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka T, je določena na podlagi minimalnega svetlega profila (bqlim). Minimalni svetli profil se izračuna na podlagi profila G1.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

točka 4.2.9.3 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Razdalja med osjo tira in robom perona, merjena vzporedno z ravnino vožnje (bq), kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka T, je določena na podlagi minimalnega svetlega profila (bqlim). Minimalni svetli profil se izračuna na podlagi profila G1.“;

| (b) | Na koncu točke 3 se doda naslednji stavek:

  „Te vrednosti se upoštevajo z dovoljenim odstopanjem –10/+10 mm.“; |
| --- | --- |

(b)

Na koncu točke 3 se doda naslednji stavek:

„Te vrednosti se upoštevajo z dovoljenim odstopanjem –10/+10 mm.“;

| (18) | točka 4.2.10.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.10.1   Največje nihanje tlaka v predorih









  (1) | Za vsak nov predor ali podzemno konstrukcijo, ki spada v kategorije, opisane v specifikaciji iz indeksa [14] Dodatka T, je treba zagotoviti, da največje nihanje tlaka, ki ga povzroči vožnja vlaka v predoru pri najvišji dovoljeni hitrosti, v času, ki ga vlak potrebuje za vožnjo skozi predor, ne preseže 10 kPa. |
| --- | --- | --- |

(18)

točka 4.2.10.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.10.1   Največje nihanje tlaka v predorih

(1)

| (2) | Zahteva iz točke 1 mora biti izpolnjena vzdolž zunanjosti vsakega vlaka, ki je skladen s TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V primeru nadgradnje ali obnove podsistema infrastruktura, obstoječega predora ali podzemne konstrukcije, kjer bodo hitrosti dosegale ali presegale 200 km/h, je treba zagotoviti, da največje nihanje tlaka, ki ga povzroči vožnja vlaka pri največji dovoljeni hitrosti, v času, ki ga vlak potrebuje za vožnjo skozi predor, ne preseže 10 kPa. Kadar ni mogoče uporabiti poenostavljenega ugotavljanja skladnosti, je treba ocenjevanje izvesti v skladu s specifikacijo iz indeksa [14] Dodatka T ali iz točke 6.2.4.12(1).“; |
| --- | --- |

(3)

| (19) | točka 4.2.12.4 se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Fiksna oprema za oskrbo z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, se oskrbuje s pitno vodo v skladu z zahtevami iz Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta (*3). |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

točka 4.2.12.4 se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Fiksna oprema za oskrbo z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, se oskrbuje s pitno vodo v skladu z zahtevami iz Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

(*3)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).“;"

| (b) | doda se naslednja točka 3:






  „(3) | Materiali, ki se uporabljajo za oskrbo tirnih vozil z vodo, namenjeno za prehrano ljudi (npr. materiali za rezervoar, črpalke, cevi, pipe za vodo in tesnila ter njihova kakovost), izpolnjujejo zahteve, ki se uporabljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka 3:

„(3)

Materiali, ki se uporabljajo za oskrbo tirnih vozil z vodo, namenjeno za prehrano ljudi (npr. materiali za rezervoar, črpalke, cevi, pipe za vodo in tesnila ter njihova kakovost), izpolnjujejo zahteve, ki se uporabljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi.“;

| (20) | točka 4.3.1 se spremeni:






  (a) | preglednica 15 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Vmesniki s podsistemom tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

točka 4.3.1 se spremeni:

(a)

preglednica 15 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Vmesniki s podsistemom tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“;

| (ii) | v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI infrastruktura“ |
| --- | --- |

(ii)

v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI infrastruktura“

| (iii) | v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI lokomotive in potniška tirna vozila“; |
| --- | --- |

(iii)

v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI lokomotive in potniška tirna vozila“;

| (iv) | v tretjem stolpcu vrstice „Naprave za servisiranje vlakov“ se črta besedilo „4.2.11.4 Oprema za oskrbo z vodo“; |
| --- | --- |

(iv)

v tretjem stolpcu vrstice „Naprave za servisiranje vlakov“ se črta besedilo „4.2.11.4 Oprema za oskrbo z vodo“;

| (b) | preglednica 16 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Vmesniki s podsistemom tirna vozila – tovorni vagoni“; |
| --- | --- | --- |

(b)

preglednica 16 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Vmesniki s podsistemom tirna vozila – tovorni vagoni“;

| (ii) | v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI infrastruktura“ |
| --- | --- |

(ii)

v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI infrastruktura“

| (iii) | v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI tovorni vagoni“ |
| --- | --- |

(iii)

v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI tovorni vagoni“

| (21) | Tabela 17 v točki 4.3.2 se spremeni:






  (i) | v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI infrastruktura“ |
| --- | --- | --- |

(21)

Tabela 17 v točki 4.3.2 se spremeni:

(i)

v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI infrastruktura“

| (ii) | v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI energija“ |
| --- | --- |

(ii)

v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI energija“

| (22) | Tabela 18 v točki 4.3.3 se spremeni:






  (i) | v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI infrastruktura“ |
| --- | --- | --- |

(22)

Tabela 18 v točki 4.3.3 se spremeni:

(i)

v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI infrastruktura“

| (ii) | v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija“ |
| --- | --- |

(ii)

v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija“

| (23) | Tabela 19 v točki 4.3.4 se spremeni:






  (i) | v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI infrastruktura“ |
| --- | --- | --- |

(23)

Tabela 19 v točki 4.3.4 se spremeni:

(i)

v drugem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI infrastruktura“

| (ii) | v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Sklic v TSI vodenje in upravljanje prometa“ |
| --- | --- |

(ii)

v tretjem stolpcu se naslov nadomesti z naslednjim:

„Sklic v TSI vodenje in upravljanje prometa“

| (iii) | vrstica „Usposobljenost osebja“ se nadomesti z naslednjim:







  „Usposobljenost osebja | 4.6 | Strokovna usposobljenost |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

vrstica „Usposobljenost osebja“ se nadomesti z naslednjim:

„Usposobljenost osebja

4.6

Strokovna usposobljenost

| 4.2.1.1 | Splošne zahteve“ |
| --- | --- |

4.2.1.1

Splošne zahteve“

| (24) | v točki 5.3.3 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Za sistem nazivne tirne širine 1 435 mm imajo tirni pragovi v premi in na horizontalnih lokih s polmerom, večjim od 300 m, konstrukcijsko določeno tirno širino 1 437 mm.“; |
| --- | --- | --- |

(24)

v točki 5.3.3 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Za sistem nazivne tirne širine 1 435 mm imajo tirni pragovi v premi in na horizontalnih lokih s polmerom, večjim od 300 m, konstrukcijsko določeno tirno širino 1 437 mm.“;

| (25) | v točki 6.1.5.1 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | trdota tirnice se izmeri za položaj RS v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka T; |
| --- | --- | --- |

(25)

v točki 6.1.5.1 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim:

„(a)

trdota tirnice se izmeri za položaj RS v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka T;

| (b) | natezna trdnost tirnice se izmeri v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka T; |
| --- | --- |

(b)

natezna trdnost tirnice se izmeri v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka T;

| (c) | preskus utrujanja se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(c)

preskus utrujanja se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka T.“;

| (26) | v točki 6.1.5.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(26)

v točki 6.1.5.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

(Se ne uporablja)“;

| (27) | v točki 6.2.4.1 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Ocena svetlega profila proge kot pregled projektiranja se izvede na podlagi primerjave z značilnimi prečnimi prerezi s pomočjo izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T.“; |
| --- | --- | --- |

(27)

v točki 6.2.4.1 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Ocena svetlega profila proge kot pregled projektiranja se izvede na podlagi primerjave z značilnimi prečnimi prerezi s pomočjo izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T.“;

| (28) | v točki 6.2.4.2 se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:






  „(1) | Pregled projektiranja za oceno medtirne razdalje se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T. Nazivna medtirna razdalja se preveri na trasi proge, pri čemer se razdalje ugotavljajo vzporedno s horizontalno ravnino. Mejna vrednost namestitvene medtirne razdalje se preveri glede na polmer in zadevno nadvišanje. |
| --- | --- | --- |

(28)

v točki 6.2.4.2 se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„(1)

Pregled projektiranja za oceno medtirne razdalje se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T. Nazivna medtirna razdalja se preveri na trasi proge, pri čemer se razdalje ugotavljajo vzporedno s horizontalno ravnino. Mejna vrednost namestitvene medtirne razdalje se preveri glede na polmer in zadevno nadvišanje.

| (2) | Po končani gradnji pred začetkom obratovanja se preverijo medtirne razdalje na kritičnih mestih, kjer je razlika do izračunane mejne vrednosti namestitvene medtirne razdalje, kot je opredeljena v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka T, manjša od 50 mm.“; |
| --- | --- |

(2)

Po končani gradnji pred začetkom obratovanja se preverijo medtirne razdalje na kritičnih mestih, kjer je razlika do izračunane mejne vrednosti namestitvene medtirne razdalje, kot je opredeljena v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka T, manjša od 50 mm.“;

| (29) | v točki 6.2.4.4 se doda naslednja točka 3:






  „(3) | Pri gradnji pred začetkom obratovanja se za pregled najmanjšega horizontalnega loka zavoja ocenijo vrednosti meritev, ki jih predloži vložnik ali upravljavec infrastrukture. Upoštevajo se pravila o prevzemu del, ki jih določi upravljavec infrastrukture.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

v točki 6.2.4.4 se doda naslednja točka 3:

„(3)

Pri gradnji pred začetkom obratovanja se za pregled najmanjšega horizontalnega loka zavoja ocenijo vrednosti meritev, ki jih predloži vložnik ali upravljavec infrastrukture. Upoštevajo se pravila o prevzemu del, ki jih določi upravljavec infrastrukture.“;

| (30) | točka 6.2.4.6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.4.6   Ocena konstrukcijsko določenih vrednosti za ekvivalentno koničnost

  Ocena konstrukcijsko določenih vrednosti za ekvivalentno koničnost se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi specifikacije iz indeksa [5] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(30)

točka 6.2.4.6 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.4.6   Ocena konstrukcijsko določenih vrednosti za ekvivalentno koničnost

Ocena konstrukcijsko določenih vrednosti za ekvivalentno koničnost se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik na podlagi specifikacije iz indeksa [5] Dodatka T.“;

| (31) | točka 6.2.4.10 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.4.10   Postopek ocenjevanja obstoječih konstrukcij









  (1) | Ocena obstoječih konstrukcij glede na zahteve iz točke 4.2.7.4(3)(b) in (c) se opravi na podlagi ene od naslednjih metod:






  (a) | preveri se, ali so vrednosti EN-kategorij prog v kombinaciji z dovoljenimi hitrostmi, ki so bile objavljene ali naj bi bile objavljene, na progah, na katerih so te konstrukcije, v skladu z zahtevami iz Dodatka E; |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

točka 6.2.4.10 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.4.10   Postopek ocenjevanja obstoječih konstrukcij

(1)

(a)

preveri se, ali so vrednosti EN-kategorij prog v kombinaciji z dovoljenimi hitrostmi, ki so bile objavljene ali naj bi bile objavljene, na progah, na katerih so te konstrukcije, v skladu z zahtevami iz Dodatka E;

| (b) | preveri se, ali so vrednosti EN-kategorij prog v kombinaciji z dovoljenimi hitrostmi, določenimi za mostove ali projekt, ali alternativne zahteve, določene z LM71 in faktorjem alfa (α) za P1 in P2, v skladu z zahtevami iz Dodatka E; |
| --- | --- |

(b)

preveri se, ali so vrednosti EN-kategorij prog v kombinaciji z dovoljenimi hitrostmi, določenimi za mostove ali projekt, ali alternativne zahteve, določene z LM71 in faktorjem alfa (α) za P1 in P2, v skladu z zahtevami iz Dodatka E;

| (c) | preveri se, ali prometne obremenitve, določene za te konstrukcije ali projekte, izpolnjujejo minimalne zahteve iz točk 4.2.7.1.1, 4.2.7.1.2 in 4.2.7.2. Pri pregledu vrednosti faktorja alfa (α) glede na točki 4.2.7.1.1 in 4.2.7.2 je treba preveriti samo, ali je vrednost faktorja alfa (α) v skladu z vrednostjo faktorja alfa (α), navedeno v preglednici 11; |
| --- | --- |

(c)

preveri se, ali prometne obremenitve, določene za te konstrukcije ali projekte, izpolnjujejo minimalne zahteve iz točk 4.2.7.1.1, 4.2.7.1.2 in 4.2.7.2. Pri pregledu vrednosti faktorja alfa (α) glede na točki 4.2.7.1.1 in 4.2.7.2 je treba preveriti samo, ali je vrednost faktorja alfa (α) v skladu z vrednostjo faktorja alfa (α), navedeno v preglednici 11;

| (d) | če je zahteva za obstoječi most določena s sklicevanjem na konstrukcijsko določen obremenitveni model HSLM iz Dodatka E, se ocena obstoječega mostu opravi po eni od naslednjih metod:






  — | s preverjanjem specifikacij za projektiranje obstoječega mostu, |
| --- | --- | --- |

(d)

če je zahteva za obstoječi most določena s sklicevanjem na konstrukcijsko določen obremenitveni model HSLM iz Dodatka E, se ocena obstoječega mostu opravi po eni od naslednjih metod:

—

s preverjanjem specifikacij za projektiranje obstoječega mostu,

| — | s preverjanjem specifikacij dinamičnega ocenjevanja, |
| --- | --- |

—

s preverjanjem specifikacij dinamičnega ocenjevanja,

| — | s preverjanjem objavljene nosilnosti obstoječega mostu v registru infrastrukture (RINF) za parameter 1.1.1.1.2.4.2 (Skladnost struktur z obremenitvenim modelom za visoke hitrosti (High Speed Load Model – HSLM)); |
| --- | --- |

—

s preverjanjem objavljene nosilnosti obstoječega mostu v registru infrastrukture (RINF) za parameter 1.1.1.1.2.4.2 (Skladnost struktur z obremenitvenim modelom za visoke hitrosti (High Speed Load Model – HSLM));

| (e) | kadar je zahteva za obstoječi most določena s sklicevanjem na alternativne zahteve glede dinamične obremenitve (opomba 8 k Dodatku E), se ocena obstoječega mostu opravi tako, da se specifikacije dinamičnega ocenjevanja za te alternativne zahteve glede obremenitve primerjajo z zahtevami iz opombe 8 k Dodatku E. |
| --- | --- |

(e)

kadar je zahteva za obstoječi most določena s sklicevanjem na alternativne zahteve glede dinamične obremenitve (opomba 8 k Dodatku E), se ocena obstoječega mostu opravi tako, da se specifikacije dinamičnega ocenjevanja za te alternativne zahteve glede obremenitve primerjajo z zahtevami iz opombe 8 k Dodatku E.

| (2) | Ne zahteva se niti preverjanje projekta niti izdelava kakršnih koli izračunov. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za oceno obstoječih konstrukcij se uporablja točka 4.2.7.4(4).“; |
| --- | --- |

(3)

| (32) | v točki 6.2.4.11 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Ocena razdalje med osjo tira in robom perona kot pregled projektiranja se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka T.“; |
| --- | --- | --- |

(32)

v točki 6.2.4.11 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Ocena razdalje med osjo tira in robom perona kot pregled projektiranja se izvede na podlagi izračunov, ki jih opravi upravljavec infrastrukture ali naročnik v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka T.“;

| (33) | točka 6.2.4.12 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.4.12   Ocena največjega nihanja tlaka v predorih









  (1) | Ocena največjega nihanja tlaka v predoru (merilo 10 kPa) se izvede v skladu s specifikacijo iz indeksa [14] Dodatka T z vlaki, ki so skladni s TSI lokomotive in potniška tirna vozila ter ki lahko v določenem predoru, ki se ocenjuje, vozijo z najvišjo progovno hitrostjo. |
| --- | --- | --- |

(33)

točka 6.2.4.12 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.4.12   Ocena največjega nihanja tlaka v predorih

(1)

| (2) | Vhodni parametri, ki se uporabljajo pri ocenjevanju, so taki, da izpolnjujejo referenčno oznako značilnega tlaka vlakov, določeno v TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Referenčne površine prečnih prerezov so določene v specifikaciji iz indeksa [14] Dodatka T.“; |
| --- | --- |

(3)

| (34) | točka 6.3 se nadomesti z naslednjim:






  „6.3 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(34)

točka 6.3 se nadomesti z naslednjim:

„6.3

| (35) | točka 6.4 se nadomesti z naslednjim:
  „6.4   Ocena dokumentacije o vzdrževanju









  (1) | V skladu s členom 15(4) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*4) je vložnik odgovoren za pripravo tehnične dokumentacije, ki vključuje dokumentacijo, zahtevano za vzdrževanje. |
| --- | --- | --- |

(35)

točka 6.4 se nadomesti z naslednjim:

„6.4   Ocena dokumentacije o vzdrževanju

(1)

| (2) | Priglašeni organ preveri samo, ali je dokumentacija, zahtevana za vzdrževanje, kot je določena v točki 4.5.1, predložena. Priglašenemu organu ni treba preveriti informacij, ki jih vsebuje predložena dokumentacija. |
| --- | --- |

(2)

(*4)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;"

| (36) | v točki 6.5.1(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „Do revizije seznama komponent interoperabilnosti iz poglavja 5 te TSI lahko priglašeni organ izda ES-potrdilo o verifikaciji za podsistem, čeprav nekatere komponente interoperabilnosti, vgrajene v podsistem, nimajo ustreznih ES-izjav o skladnosti in/ali primernosti za uporabo v skladu s to TSI, če so izpolnjena naslednja merila:“; |
| --- | --- |

(36)

v točki 6.5.1(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Do revizije seznama komponent interoperabilnosti iz poglavja 5 te TSI lahko priglašeni organ izda ES-potrdilo o verifikaciji za podsistem, čeprav nekatere komponente interoperabilnosti, vgrajene v podsistem, nimajo ustreznih ES-izjav o skladnosti in/ali primernosti za uporabo v skladu s to TSI, če so izpolnjena naslednja merila:“;

| (37) | v poglavju 7 se črta prvi odstavek; |
| --- | --- |

(37)

v poglavju 7 se črta prvi odstavek;

| (38) | točke 7.1 do 7.6 se nadomestijo z naslednjim:
  „7.1   Nacionalni načrt izvajanja

  Države članice izdelajo nacionalni načrt za izvajanje te TSI, ki je usmerjen v skladnost celotnega železniškega sistema Unije. Ta načrt zajema vse projekte v zvezi z gradnjo, nadgradnjo ali obnovo podsistema infrastruktura in zagotavlja postopno migracijo na interoperabilen ciljni podsistem infrastruktura, ki je v celoti skladen s to TSI, v razumnem časovnem okviru.
  7.2   Uporaba te TSI za nov podsistem infrastruktura









  (1) | Za nov podsistem infrastruktura je uporaba te TSI obvezna. |
| --- | --- | --- |

(38)

točke 7.1 do 7.6 se nadomestijo z naslednjim:

„7.1   Nacionalni načrt izvajanja

Države članice izdelajo nacionalni načrt za izvajanje te TSI, ki je usmerjen v skladnost celotnega železniškega sistema Unije. Ta načrt zajema vse projekte v zvezi z gradnjo, nadgradnjo ali obnovo podsistema infrastruktura in zagotavlja postopno migracijo na interoperabilen ciljni podsistem infrastruktura, ki je v celoti skladen s to TSI, v razumnem časovnem okviru.

7.2   Uporaba te TSI za nov podsistem infrastruktura

(1)

| (2) | ‚Nov podsistem infrastruktura‘ pomeni podsistem infrastruktura, ki začne obratovati po 28. septembru 2023 in s katerim se ustvari proga ali del proge, kjer še ni nobene proge.
  Vsi drugi podsistemi infrastruktura se štejejo za ‚obstoječe podsisteme infrastruktura‘. |
| --- | --- |

(2)

Vsi drugi podsistemi infrastruktura se štejejo za ‚obstoječe podsisteme infrastruktura‘.

| (3) | Za nadgradnjo in ne za začetek obratovanja novega podsistema infrastruktura se štejejo naslednji primeri:






  (a) | preureditev odseka obstoječe proge; |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

preureditev odseka obstoječe proge;

| (b) | gradnja obvoza; |
| --- | --- |

(b)

gradnja obvoza;

| (c) | gradnja enega ali več tirov na obstoječi progi, ne glede na razdaljo med obstoječimi in dograjenimi tiri. |
| --- | --- |

(c)

gradnja enega ali več tirov na obstoječi progi, ne glede na razdaljo med obstoječimi in dograjenimi tiri.

7.3   Uporaba te TSI za obstoječi podsistem infrastruktura

7.3.1   Merila za delovanje podsistema

Poleg primerov iz točke 7.2.(3) je ‚nadgradnja‘ večja sprememba obstoječega podsistema infrastruktura, katere rezultat je vsaj skladnost z eno dodatno prometno kodo ali sprememba navedene kombinacije prometnih kod (iz preglednic 2 in 3 v točki 4.2.1).

7.3.2   Uporaba TSI

Skladnost s to TSI je obvezna za podsistem ali njegove dele, ki se nadgradijo ali obnovijo. Zaradi značilnosti obstoječega železniškega sistema je mogoče skladnost obstoječega podsistema infrastruktura s to TSI doseči s postopnim izboljševanjem interoperabilnosti:

| (1) | za nadgrajeni podsistem infrastruktura je uporaba te TSI obvezna, pri čemer se za nadgrajeni podsistem uporablja v geografskem okviru nadgradnje. Geografski okvir nadgradnje se opredeli na podlagi lokacij na tirih in merskih referenc, z njim pa se zagotovi skladnost vseh osnovnih parametrov podsistema infrastruktura v zvezi s tiri, ki so predmet nadgradnje podsistema infrastruktura.
  Za nadgradnjo se šteje tudi dodajanje ene ali več tirnic, ki podpirajo dodatno tirno širino, kadar se začnejo uporabljati merila za delovanje podsistema, kot je opisano v točki 7.3.1; |
| --- | --- |

(1)

za nadgrajeni podsistem infrastruktura je uporaba te TSI obvezna, pri čemer se za nadgrajeni podsistem uporablja v geografskem okviru nadgradnje. Geografski okvir nadgradnje se opredeli na podlagi lokacij na tirih in merskih referenc, z njim pa se zagotovi skladnost vseh osnovnih parametrov podsistema infrastruktura v zvezi s tiri, ki so predmet nadgradnje podsistema infrastruktura.

Za nadgradnjo se šteje tudi dodajanje ene ali več tirnic, ki podpirajo dodatno tirno širino, kadar se začnejo uporabljati merila za delovanje podsistema, kot je opisano v točki 7.3.1;

| (2) | v primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema infrastruktura, je uporaba te TSI obvezna za vsak osnovni parameter (iz točke 4.2.2), na katerega vpliva sprememba, če je treba zaradi spremembe izvesti nov postopek ES-verifikacije v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250 (*5). Uporabljajo se določbe iz členov 6 in 7 Izvedbene uredbe (EU) 2019/250; |
| --- | --- |

(2)

v primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema infrastruktura, je uporaba te TSI obvezna za vsak osnovni parameter (iz točke 4.2.2), na katerega vpliva sprememba, če je treba zaradi spremembe izvesti nov postopek ES-verifikacije v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250 (*5). Uporabljajo se določbe iz členov 6 in 7 Izvedbene uredbe (EU) 2019/250;

| (3) | v primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema infrastruktura, in za osnovne parametre, na katere sprememba ne vpliva, ali v primeru spremembe, za katero ni potrebna nova ES-verifikacija, je dokazovanje ravni skladnosti s to TSI prostovoljno; |
| --- | --- |

(3)

v primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema infrastruktura, in za osnovne parametre, na katere sprememba ne vpliva, ali v primeru spremembe, za katero ni potrebna nova ES-verifikacija, je dokazovanje ravni skladnosti s to TSI prostovoljno;

| (4) | v primeru nadgradnje ali obnove podsistema infrastruktura se ne zahteva skladnost z zahtevami, določenimi za nove proge; |
| --- | --- |

(4)

v primeru nadgradnje ali obnove podsistema infrastruktura se ne zahteva skladnost z zahtevami, določenimi za nove proge;

| (5) | V primeru „večjega obnovitvenega dela“, kot je opredeljeno v členu 2(15) Direktive (EU) 2016/797, se v okviru „obnove“ elementi podsistema ali njegovih delov, ki niso skladni s TSI, sistematično nadomestijo z deli, ki so skladni s TSI. |
| --- | --- |

(5)

V primeru „večjega obnovitvenega dela“, kot je opredeljeno v členu 2(15) Direktive (EU) 2016/797, se v okviru „obnove“ elementi podsistema ali njegovih delov, ki niso skladni s TSI, sistematično nadomestijo z deli, ki so skladni s TSI.

| (6) | ‚zamenjava v okviru vzdrževanja‘ pomeni vsako nadomestitev komponent z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo, v okviru vzdrževanja, kot je opredeljeno v členu 2(17) Direktive (EU) 2016/797. Izvede se v skladu z zahtevami te TSI, kadar je to razumno in ekonomsko izvedljivo ter za to ni potrebna ES-verifikacija; |
| --- | --- |

(6)

‚zamenjava v okviru vzdrževanja‘ pomeni vsako nadomestitev komponent z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo, v okviru vzdrževanja, kot je opredeljeno v členu 2(17) Direktive (EU) 2016/797. Izvede se v skladu z zahtevami te TSI, kadar je to razumno in ekonomsko izvedljivo ter za to ni potrebna ES-verifikacija;

| (7) | v primeru nadgradnje ali obnove so za obstoječi podsistem infrastruktura dovoljene naslednje izjeme:






  (a) | v primeru nadgradnje ali obnove podsistema infrastruktura je za parametre nadvišanja, ki jih ureja točka 4.2.4.2 te TSI, in primanjkljaj nadvišanja, ki ga ureja točka 4.2.4.3 te TSI, dovoljeno odstopanje od mejnih vrednosti, določenih v tej TSI, ob upoštevanju izjemnih mejnih vrednosti ter uporabi posebnih omejitev in ukrepov, določenih v specifikaciji iz indeksa [4] Dodatka T. Uporaba te izjeme ne preprečuje dostopa vozilom, ki imajo dovoljenje za najvišje vrednosti, zahtevane v točki 4.2.4.3 te TSI; |
| --- | --- | --- |

(7)

v primeru nadgradnje ali obnove so za obstoječi podsistem infrastruktura dovoljene naslednje izjeme:

(a)

v primeru nadgradnje ali obnove podsistema infrastruktura je za parametre nadvišanja, ki jih ureja točka 4.2.4.2 te TSI, in primanjkljaj nadvišanja, ki ga ureja točka 4.2.4.3 te TSI, dovoljeno odstopanje od mejnih vrednosti, določenih v tej TSI, ob upoštevanju izjemnih mejnih vrednosti ter uporabi posebnih omejitev in ukrepov, določenih v specifikaciji iz indeksa [4] Dodatka T. Uporaba te izjeme ne preprečuje dostopa vozilom, ki imajo dovoljenje za najvišje vrednosti, zahtevane v točki 4.2.4.3 te TSI;

| (b) | v primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema infrastruktura, se uporabljata naslednja pogoja v zvezi z višino in odmikom perona, ki ju urejata točki 4.2.9.2 in 4.2.9.3:






  — | lahko se uporabljajo druge nazivne višine perona, če bi bile za skladnost z vrednostmi iz točke 4.2.9.2 potrebne strukturne spremembe katerega koli nosilnega elementa, |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema infrastruktura, se uporabljata naslednja pogoja v zvezi z višino in odmikom perona, ki ju urejata točki 4.2.9.2 in 4.2.9.3:

—

lahko se uporabljajo druge nazivne višine perona, če bi bile za skladnost z vrednostmi iz točke 4.2.9.2 potrebne strukturne spremembe katerega koli nosilnega elementa,

| — | lahko se uporablja odmik perona, ki se razlikuje od odmika iz točke 4.2.9.3(2), če je vrednost za bq enaka bqlim ali večja. |
| --- | --- |

—

lahko se uporablja odmik perona, ki se razlikuje od odmika iz točke 4.2.9.3(2), če je vrednost za bq enaka bqlim ali večja.

7.3.3   Obstoječe proge, ki niso predmet projekta obnove ali nadgradnje

Če želi upravljavec infrastrukture dokazati raven skladnosti obstoječe proge z osnovnimi parametri iz te TSI, uporabi postopek, opisan v Priporočilu Komisije 2014/881/EU (*6).

7.3.4   Preverjanja združljivosti s progo pred uporabo dovoljenih vozil

Postopek preverjanja združljivosti s progo in parametri podsistema infrastruktura, ki jih je treba uporabljati, so določeni v točki 4.2.2.5 in Dodatku D.1 k TSI vodenje in upravljanje prometa.

7.4   Se ne uporablja

7.5   Se ne uporablja

7.6   Se ne uporablja

(*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9)."

(*6)  Priporočilo Komisije 2014/881/EU z dne 18. novembra 2014 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 356, 12.12.2014, str. 520).“;"

| (39) | točka 7.7.1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „7.7.1.1 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(39)

točka 7.7.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.7.1.1

| (40) | točka 7.7.6.7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.7.6.7   Največja nevodena dolžina nepremičnih dvojnih src kretnic (4.2.5.3)

  Primeri P
  Za nazivno tirno širino 1 524 mm v Dodatku J velja naslednje:






  (a) | namesto točke (J.1)(b) je minimalni polmer skozi dvojno srce 200 m; za polmere od 200 do 220 m se majhnost polmera kompenzira s povečanjem tirne širine; |
| --- | --- | --- |

(40)

točka 7.7.6.7 se nadomesti z naslednjim:

„7.7.6.7   Največja nevodena dolžina nepremičnih dvojnih src kretnic (4.2.5.3)

Primeri P

Za nazivno tirno širino 1 524 mm v Dodatku J velja naslednje:

(a)

namesto točke (J.1)(b) je minimalni polmer skozi dvojno srce 200 m; za polmere od 200 do 220 m se majhnost polmera kompenzira s povečanjem tirne širine;

| (b) | namesto točke (J.1)(c) je najmanjše nadvišanje vodilne tirnice 39 mm.“; |
| --- | --- |

(b)

namesto točke (J.1)(c) je najmanjše nadvišanje vodilne tirnice 39 mm.“;

| (41) | doda se naslednja točka 7.7.8.2:
  „7.7.8.2   
  Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki (4.2.8.4)


  Primer P
  Namesto točke 4.2.8.4(1) je najmanjša tirna širina za vse hitrosti 1 430 mm.“; |
| --- | --- |

(41)

doda se naslednja točka 7.7.8.2:

„7.7.8.2   
  Mejne vrednosti takojšnjega ukrepanja pri tirni širini kot posamezni napaki (4.2.8.4)

Primer P

Namesto točke 4.2.8.4(1) je najmanjša tirna širina za vse hitrosti 1 430 mm.“;

| (42) | točka 7.7.10.2(2) se spremeni:






  (a) | „EN 15302:2008+A1:2010“ se nadomesti z ‚EN 15302:2021‘. |
| --- | --- | --- |

(42)

točka 7.7.10.2(2) se spremeni:

(a)

„EN 15302:2008+A1:2010“ se nadomesti z ‚EN 15302:2021‘.

| (b) | točke od (a) do (e) nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | S 1002, kot je opredeljena v Prilogi C k standardu EN 13715:2020, s SR1; |
| --- | --- | --- |

(b)

točke od (a) do (e) nadomestijo z naslednjim:

„(a)

S 1002, kot je opredeljena v Prilogi C k standardu EN 13715:2020, s SR1;

| (b) | S 1002, kot je opredeljena v Prilogi C k standardu EN 13715:2020, s SR2; |
| --- | --- |

(b)

S 1002, kot je opredeljena v Prilogi C k standardu EN 13715:2020, s SR2;

| (c) | GV 1/40, kot je opredeljena v Prilogi B k standardu EN 13715:2020, s SR1; |
| --- | --- |

(c)

GV 1/40, kot je opredeljena v Prilogi B k standardu EN 13715:2020, s SR1;

| (d) | GV 1/40, kot je opredeljena v Prilogi B k standardu EN 13715:2020, s SR2; |
| --- | --- |

(d)

GV 1/40, kot je opredeljena v Prilogi B k standardu EN 13715:2020, s SR2;

| (e) | EPS, kot je opredeljena v Prilogi D k standardu EN 13715:2020, s SR1.“; |
| --- | --- |

(e)

EPS, kot je opredeljena v Prilogi D k standardu EN 13715:2020, s SR1.“;

| (43) | v točki 7.7.15.1(1) in (3), točki 7.7.15.2, točki 7.7.15.7(1) ter točkah 7.7.15.8, 7.7.16.2, 7.7.6.2, 7.7.6.3, 7.7.6.11, 7.7.6.13, 7.7.13.1, 7.7.13.2, 7.7.13.6, 7.7.13.7 se besedilo „EN 15273-3:2013“ nadomesti z „EN 15273-3:2013+A1:2016“; |
| --- | --- |

(43)

v točki 7.7.15.1(1) in (3), točki 7.7.15.2, točki 7.7.15.7(1) ter točkah 7.7.15.8, 7.7.16.2, 7.7.6.2, 7.7.6.3, 7.7.6.11, 7.7.6.13, 7.7.13.1, 7.7.13.2, 7.7.13.6, 7.7.13.7 se besedilo „EN 15273-3:2013“ nadomesti z „EN 15273-3:2013+A1:2016“;

| (44) | točka 7.7.17 se nadomesti z naslednjim:






  „7.7.17 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(44)

točka 7.7.17 se nadomesti z naslednjim:

„7.7.17

| (45) | v drugi alinei točke (c) Dodatka C.1 se druga podalinea nadomesti z naslednjim:






  „– | les: skladnost s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka T“; |
| --- | --- | --- |

(45)

v drugi alinei točke (c) Dodatka C.1 se druga podalinea nadomesti z naslednjim:

„–

les: skladnost s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka T“;

| (46) | v Dodatku C.2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Kretniški prag






  — | vrsta |
| --- | --- | --- | --- |

(46)

v Dodatku C.2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

Kretniški prag

—

vrsta

| — | odpornost na navpične obremenitve:






  — | beton: konstrukcijski upogibni momenti |
| --- | --- | --- |

—

odpornost na navpične obremenitve:

—

beton: konstrukcijski upogibni momenti

| — | les: skladnost s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka T |
| --- | --- |

—

les: skladnost s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka T

| — | jeklo: vztrajnostni moment prečnega prereza |
| --- | --- |

—

jeklo: vztrajnostni moment prečnega prereza

| — | odpornost na vzdolžne in prečne obremenitve: geometrija in teža |
| --- | --- |

—

odpornost na vzdolžne in prečne obremenitve: geometrija in teža

| — | nazivna tirna širina“; |
| --- | --- |

—

nazivna tirna širina“;

| (47) | Dodatek E se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek E
  Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo
  Zahteve glede minimalne nosilnosti za obstoječe mostove v skladu s točko 4.2.7.4(2) so določene v preglednicah 38A in 39A v skladu s prometnimi kodami iz preglednic 2 in 3. Te zahteve glede nosilnosti so določene samo z uporabo navpične obremenitve, ki je opredeljena z EN-kategorijo proge z ustrezno hitrostjo ali z LM71 s faktorjem alfa (α). Dodatne zahteve glede dinamične nosilnosti so izražene z dinamičnim obremenitvenim modelom HSLM. EN-kategorija proge in z njo povezana hitrost se štejeta za enotno kombinirano količino.
  Zahteve glede minimalne nosilnosti za obstoječe geotehnične strukture in zemeljske objekte v skladu s točko 4.2.7.4(2) so določene v preglednicah 38B in 39B glede na prometne kode iz preglednic 2 in 3.
  EN-kategorije proge so funkcija osne obremenitve in geometrijskih vidikov, ki se nanašajo na razmik osi, ter so določene v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka T.
  Pri neprekinjenih mostovih se upošteva primer z najbolj neugodnimi učinki med obremenitvenim modelom 71 (LM71) in obremenitvenim modelom SW/0. LM71, obremenitveni model SW/0 in obremenitveni model HSLM so določeni v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

  Preglednica 38A


  Zahteve glede nosilnosti mostov in dodatne zahteve zaradi dinamičnih učinkov (1)



  Potniški promet












  Prometna koda | Promet z vlaki, ki jih vleče lokomotiva: potniški vlaki, vključno s potniškimi vagoni (potniški vagoni, poltovorni vagoni in vagoni za avtomobile), lahki tovorni vagoni ter lokomotive in pogonske glave (2) (3) (5) (6) (4) | Promet z električnimi ali dizelskimi garniturami z več enotami, pogonskimi enotami in železniškimi motornimi vozili (2) (5) (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | n. r. (7) | HSLM (8) in D2-200
  ali
  HSLM (8) in LM71, pri čemer je α = 1.0(14) |
| P2 | HSLM (8) in D2-200
  ali
  HSLM (8) in LM71, pri čemer je α = 0.91(14) | HSLM (8) in D2-200
  ali
  HSLM (8) in LM71, pri čemer je α = 0.91(14) |
| P3a
  (> 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  in
  L < 4 m D2 – 200 (9) (10) (15) | L ≥ 4 m C2 – 100
  in
  L < 4 m C2 – 200 (9) (15) |
| P3b
  (≤ 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  in
  L < 4 m D2 – 160 (9) (11) (15) | L ≥ 4 m D2 – 100
  in
  L < 4 m D2 – 160 (9) (15) |
| P4a
  (> 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  in
  L < 4 m D2 – 200 (9) (12) (15) | L ≥ 4 m C2 – 100
  in
  L < 4 m C2 – 200 (9) (15) |
| P4b
  (≤ 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  in
  L < 4 m D2 – 160 (9) (13) (15) | L ≥ 4 m C2 – 100
  in
  L < 4 m C2 – 160 (9) (15) |
| P5 | C2 – 120 | B1 – 120 |
| P6 | a12 |
| P1520 | odprta točka |
| P1600 | odprta točka |

(47)

Dodatek E se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek E

Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo

Zahteve glede minimalne nosilnosti za obstoječe mostove v skladu s točko 4.2.7.4(2) so določene v preglednicah 38A in 39A v skladu s prometnimi kodami iz preglednic 2 in 3. Te zahteve glede nosilnosti so določene samo z uporabo navpične obremenitve, ki je opredeljena z EN-kategorijo proge z ustrezno hitrostjo ali z LM71 s faktorjem alfa (α). Dodatne zahteve glede dinamične nosilnosti so izražene z dinamičnim obremenitvenim modelom HSLM. EN-kategorija proge in z njo povezana hitrost se štejeta za enotno kombinirano količino.

Zahteve glede minimalne nosilnosti za obstoječe geotehnične strukture in zemeljske objekte v skladu s točko 4.2.7.4(2) so določene v preglednicah 38B in 39B glede na prometne kode iz preglednic 2 in 3.

EN-kategorije proge so funkcija osne obremenitve in geometrijskih vidikov, ki se nanašajo na razmik osi, ter so določene v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka T.

Pri neprekinjenih mostovih se upošteva primer z najbolj neugodnimi učinki med obremenitvenim modelom 71 (LM71) in obremenitvenim modelom SW/0. LM71, obremenitveni model SW/0 in obremenitveni model HSLM so določeni v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka T.

Preglednica 38A

Zahteve glede nosilnosti mostov in dodatne zahteve zaradi dinamičnih učinkov (1)

Potniški promet

Prometna koda

Promet z vlaki, ki jih vleče lokomotiva: potniški vlaki, vključno s potniškimi vagoni (potniški vagoni, poltovorni vagoni in vagoni za avtomobile), lahki tovorni vagoni ter lokomotive in pogonske glave (2) (3) (5) (6) (4)

Promet z električnimi ali dizelskimi garniturami z več enotami, pogonskimi enotami in železniškimi motornimi vozili (2) (5) (4)

P1

n. r. (7)

HSLM (8) in D2-200

ali

HSLM (8) in LM71, pri čemer je α = 1.0(14)

P2

HSLM (8) in D2-200

ali

HSLM (8) in LM71, pri čemer je α = 0.91(14)

HSLM (8) in D2-200

ali

HSLM (8) in LM71, pri čemer je α = 0.91(14)

P3a

(> 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

in

L < 4 m D2 – 200 (9) (10) (15)

L ≥ 4 m C2 – 100

in

L < 4 m C2 – 200 (9) (15)

P3b

(≤ 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

in

L < 4 m D2 – 160 (9) (11) (15)

L ≥ 4 m D2 – 100

in

L < 4 m D2 – 160 (9) (15)

P4a

(> 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

in

L < 4 m D2 – 200 (9) (12) (15)

L ≥ 4 m C2 – 100

in

L < 4 m C2 – 200 (9) (15)

P4b

(≤ 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

in

L < 4 m D2 – 160 (9) (13) (15)

L ≥ 4 m C2 – 100

in

L < 4 m C2 – 160 (9) (15)

P5

C2 – 120

B1 – 120

P6

a12

P1520

odprta točka

P1600

odprta točka

Preglednica 39A

Zahteve glede nosilnosti mostov, izražene z EN-kategorijo proge – pripadajoča hitrost (1)

Tovorni promet

| Prometna koda | Tovorni vlaki, vključno s tovornimi vagoni, druga vozila in lokomotive (2) |
| --- | --- |
| F1 | D4 – 120 |
| F2 | D2 – 120 |
| F3 | C2 – 100 |
| F4 | B2 – 100 |
| F1520 | odprta točka |
| F1600 | odprta točka |

Prometna koda

Tovorni vlaki, vključno s tovornimi vagoni, druga vozila in lokomotive (2)

F1

D4 – 120

F2

D2 – 120

F3

C2 – 100

F4

B2 – 100

F1520

odprta točka

F1600

odprta točka

Opombe:

| (1) | Hitrosti iz preglednic predstavljajo največje zahteve za progo in so lahko nižje v skladu z zahtevami iz točke 4.2.1(12). Pri preverjanju posameznih konstrukcij na progi je sprejemljivo upoštevati lokalne dovoljene hitrosti, kot je navedeno tudi v opombah 2 in 3 k preglednici 2 ter v opombi 1 k preglednici 3. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Potniški vagoni (vključno s potniškimi vagoni, poltovornimi vagoni, vagoni za avtomobile), druga vozila, lokomotive, pogonske glave, električne ali dizelske garniture z več enotami, pogonske enote in železniška motorna vozila so opredeljeni v TSI lokomotive in potniška tirna vozila. Lahki tovorni vagoni so opredeljeni kot poltovorni vagoni, vendar se dovoli njihovo prevažanje v formacijah, ki niso namenjene prevozu potnikov. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Zahteve za konstrukcije, določene z uporabo EN-kategorij prog ali obremenitvenega modela LM71, so združljive z največ dvema zaporednima spetima lokomotivama in/ali pogonskima glavama. Zahteve za konstrukcije so združljive z najvišjo hitrostjo 120 km/h za tri ali več zaporedno spetih lokomotiv in/ali pogonskih glav (ali vlak iz lokomotiv in/ali pogonskih glav), pri čemer morajo lokomotive in/ali pogonske glave izpolnjevati ustrezne omejitve za tovorne vagone. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Za prometne kode P2, P3 in P4 se uporabljajo tako zahteve za promet z vlaki, ki jih vleče lokomotiva, kot tudi za promet z garniturami z več enotami. Za prometno kodo P5 lahko država članica navede, ali se uporabljajo zahteve za lokomotive in pogonske glave. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Zahteve za konstrukcije so združljive z vagoni, lahkimi tovornimi vagoni in električnimi ali dizelskimi garniturami z več enotami, pri katerih povprečna masa na enoto dolžine preko celotne dolžine vsakega vozila znaša 2,45 t/m za EN-kategorijo proge A, 2,75 t/m za EN-kategorijo proge B1, 3,1 t/m za EN-kategorijo proge C2 in 3,5 t/m za EN-kategorijo proge D2 (ne za P5). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zahteve za konstrukcije so združljive z lokomotivo s štirimi osmi ter pogonskimi glavami z razmikom osi podstavnega vozička najmanj 2,6 m in povprečno maso na enoto dolžine preko celotne dolžine vozila do 5,0 t/m. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ob upoštevanju najnovejšega stanja tehnike v obratovanju ni treba opredeliti usklajenih zahtev za zagotavljanje ustrezne ravni interoperabilnosti za te vrste vozil za prometno kodo P1. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Za proge P1 in P2 se navede skladnost s HSLM v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka T (glej postopek v točki 6.2.4.10 te TSI). Če skladnosti s HSLM ni mogoče dokazati, se za namene preverjanja dinamične združljivosti v skladu s preverjanjem združljivosti s progo iz Dodatka D1 k TSI vodenje in upravljanje prometa (parameter RINF 1.1.1.1.2.4.4) dinamična obremenitev, s katero je treba preveriti združljivost z obstoječimi mostovi, navede v dokumentih s postopki, kot je določeno v parametru RINF 1.1.1.1.2.4.4 (glej tudi postopek v točki 6.2.4.10 te TSI). Če je treba izvesti dinamično analizo z obremenitvenimi modeli, ki temeljijo na posameznih vlakih, je značilna vrednost obremenitve pri vozilih za prevoz potnikov ali prtljage skladna s konstrukcijsko določeno maso pri normalnem koristnem tovoru v skladu z Dodatkom K k tej TSI. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Za preprečitev prekomernih dinamičnih učinkov, vključno z resonanco, trenutno ni mogoče določiti usklajenih minimalnih lastnosti mostov, da bi se odpravila potreba po dinamični oceni. Dinamična obremenitev zaradi vozil, ki izpolnjuje zahteve glede statične obremenitve mostu (določene kot kategorija proge v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka T ali v smislu obremenitvenega modela LM71), lahko v številnih primerih preseže te običajne zahteve glede statične obremenitve mostu (kadar se te statične obremenitve povečajo z običajnimi industrijskimi tolerancami za dinamične faktorje za ponovni izračun za mostove ali projektiranje mostov). To tveganje za združljivost med vozili in mostovi se obvladuje s preverjanji dinamične združljivosti iz Dodatka D1 k TSI vodenje in upravljanje prometa (parameter RINF 1.1.1.1.2.4.4). Če je treba izvesti dinamično analizo z obremenitvenimi modeli, ki temeljijo na posameznih vlakih, je značilna vrednost obremenitve pri vozilih za prevoz potnikov ali prtljage skladna s konstrukcijsko določeno maso pri normalnem koristnem tovoru v skladu z Dodatkom K k tej TSI. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zahteve za potniške vlake, ki jih vleče lokomotiva, veljajo za vagone in lahke tovorne vagone, ki izpolnjujejo EN-kategorijo proge A za hitrosti do 200 km/h (lokalna dovoljena hitrost) ali EN-kategorijo proge C2 za hitrosti do 160 km/h (lokalna dovoljena hitrost). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Zahteve za potniške vlake, ki jih vleče lokomotiva, veljajo za vagone in lahke tovorne vagone, ki izpolnjujejo EN-kategorijo proge C2 za hitrosti do 160 km/h (lokalna dovoljena hitrost). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Zahteve za potniške vlake, ki jih vleče lokomotiva, veljajo za vagone in lahke tovorne vagone, ki izpolnjujejo EN-kategorijo proge A za hitrosti do 200 km/h (lokalna dovoljena hitrost) ali EN-kategorijo proge B1 za hitrosti do 160 km/h (lokalna dovoljena hitrost). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Zahteve za potniške vlake, ki jih vleče lokomotiva, veljajo za vagone in lahke tovorne vagone, ki izpolnjujejo EN-kategorijo proge B1 za hitrosti do 160 km/h (lokalna dovoljena hitrost). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Zahteve, določene z uporabo EN-kategorij prog ali obremenitvenega modela LM71, se lahko izpolnijo preko EN-kategorije proge z ustrezno hitrostjo ali z LM71 s faktorjem alfa (α) v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka T. Odločitev, katero razpoložljivo možnost izbrati, sprejme izključno vložnik, pri čemer ni treba izbrati najbolj neugodne možnosti. EN-kategorija proge z ustrezno hitrostjo temelji na statični obremenitvi, pomnoženi z dinamičnim faktorjem ojačanja. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Če so minimalne zahteve glede nosilnosti za prometno kodo iz preglednice 38A navedene na primer v obliki L ≥ 4 m D2 – 100 (*7) in L < 4 m D2 – 200 (*8), morajo biti izpolnjena ustrezna merila v skladu z obremenjeno dolžino L preučevanega elementa mostu. EN-kategorija proge z ustrezno hitrostjo temelji na statični obremenitvi, pomnoženi z dinamičnim faktorjem ojačanja. |
| --- | --- |

(15)

Preglednica 38B

Zahteve glede nosilnosti za geotehnične strukture in zemeljske objekte(1)(2)

Potniški promet

| Prometna koda | Promet z vlaki, ki jih vleče lokomotiva: potniški vlaki, vključno s potniškimi vagoni (potniški vagoni, poltovorni vagoni in vagoni za avtomobile), lahki tovorni vagoni ter lokomotive in pogonske glave (3) | Promet z električnimi ali dizelskimi garniturami z več enotami, pogonskimi enotami in železniškimi motornimi vozili (3) |
| --- | --- | --- |
| P1 | n. r. (4) | D2 |
| P2 | D2 | D2 |
| P3a
  (> 160 km/h) | D2 | C2 |
| P3b
  (≤ 160 km/h) | D2 | D2 |
| P4a
  (> 160 km/h) | D2 | C2 |
| P4b
  (≤ 160 km/h) | D2 | C2 |
| P5 | C2 | B1 |
| P6 | a12 |
| P1520 | odprta točka |
| P1600 | odprta točka |

Prometna koda

Promet z vlaki, ki jih vleče lokomotiva: potniški vlaki, vključno s potniškimi vagoni (potniški vagoni, poltovorni vagoni in vagoni za avtomobile), lahki tovorni vagoni ter lokomotive in pogonske glave (3)

Promet z električnimi ali dizelskimi garniturami z več enotami, pogonskimi enotami in železniškimi motornimi vozili (3)

P1

n. r. (4)

D2

P2

D2

D2

P3a

(> 160 km/h)

D2

C2

P3b

(≤ 160 km/h)

D2

D2

P4a

(> 160 km/h)

D2

C2

P4b

(≤ 160 km/h)

D2

C2

P5

C2

B1

P6

a12

P1520

odprta točka

P1600

odprta točka

Preglednica 39B

Zahteve glede nosilnosti geotehničnih struktur in zemeljskih objektov

Tovorni promet (2)

| Prometna koda | Tovorni vlaki, vključno s tovornimi vagoni, druga vozila in lokomotive |
| --- | --- |
| F1 | D4 |
| F2 | D2 |
| F3 | C2 |
| F4 | B2 |
| F1520 | odprta točka |
| F1600 | odprta točka |

Prometna koda

Tovorni vlaki, vključno s tovornimi vagoni, druga vozila in lokomotive

F1

D4

F2

D2

F3

C2

F4

B2

F1520

odprta točka

F1600

odprta točka

Opombe:

| (1) | Objavljene kategorije prog odseka proge, vključno z zemeljskimi objekti, upoštevajo lokalne dovoljene hitrosti. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Potniški vagoni (vključno s potniškimi vagoni, poltovornimi vagoni, vagoni za avtomobile), druga vozila, lokomotive, pogonske glave, dizelske in električne garniture z več enotami, pogonske enote in železniška motorna vozila so opredeljeni v oddelku 2.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila. Lahki tovorni vagoni so opredeljeni kot poltovorni vagoni, vendar se dovoli njihovo prevažanje v formacijah, ki niso namenjene prevozu potnikov. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za prometne kode P2, P3 in P4 se uporabljajo tako zahteve za promet z vlaki, ki jih vleče lokomotiva, kot tudi za promet z garniturami z več enotami. Za prometno kodo P5 lahko država članica navede, ali se uporabljajo zahteve za lokomotive in pogonske glave. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ob upoštevanju najnovejšega stanja tehnike v obratovanju ni treba opredeliti usklajenih zahtev za zagotavljanje ustrezne ravni interoperabilnosti za to vrsto vozil za prometno kodo P1 |
| --- | --- |

(4)

(*7)  Za lokalne dovoljene hitrosti do 100 km/h je najmanjša zahtevana nosilnost D2 pri lokalni dovoljeni hitrosti. Za lokalne dovoljene hitrosti, višje od 100 km/h, je najmanjša zahtevana nosilnost D2 pri hitrosti 100 km/h."

*7

(*8)  Za lokalne dovoljene hitrosti do 200 km/h je najmanjša zahtevana nosilnost D2 pri lokalni dovoljeni hitrosti."

*8

| (48) | Dodatek F se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Zahteve glede nosilnosti konstrukcij glede na prometno kodo v Združenem kraljestvu (Severna Irska)“; |
| --- | --- | --- |

(48)

Dodatek F se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zahteve glede nosilnosti konstrukcij glede na prometno kodo v Združenem kraljestvu (Severna Irska)“;

| (b) | v preglednici 41 se črtajo vse opombe; |
| --- | --- |

(b)

v preglednici 41 se črtajo vse opombe;

| (c) | v Dodatku G se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Pretvorba hitrosti v milje na uro za Irsko in Združeno kraljestvo (Severna Irska)“; |
| --- | --- |

(c)

v Dodatku G se naslov nadomesti z naslednjim:

„Pretvorba hitrosti v milje na uro za Irsko in Združeno kraljestvo (Severna Irska)“;

| (49) | Dodatek I se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek I

  (Se ne uporablja)



  ; |
| --- | --- |

(49)

Dodatek I se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek I

(Se ne uporablja)

| (50) | Dodatek K se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek K
  Podlaga za minimalne zahteve za konstrukcije za potniške vagone in veččlenske enote
  Opredelitve mase za potniške vagone in veččlenske enote v nadaljevanju predstavljajo podlago za minimalne dinamične zahteve za konstrukcije in preverjanje združljivosti konstrukcij s potniškimi vagoni in veččlenskimi enotami.
  Če se za določitev nosilnosti železniškega mostu zahteva dinamično ocenjevanje, se nosilnost mostu določi in izrazi kot konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T, pri čemer se upoštevajo vrednosti za koristni tovor potnikov na stojiščih iz preglednice 45.
  Opredelitve mase za statično združljivost temeljijo na konstrukcijsko določeni masi pri izjemnem koristnem tovoru, določenem v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T, ob upoštevanju specifikacije iz indeksa [2] Dodatka T.

  Preglednica 45


  Koristni tovor potnikov na stojiščih v kg/m2 v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T







  Vrsta vlakov | Normalni koristni tovor

  za določitev
  dinamične združljivosti |
| --- | --- | --- |
| Vlaki za visoke hitrosti in za prevoz na dolge razdalje | 160  (5) |
| Vlaki za visoke hitrosti in za prevoz na dolge razdalje

  Obvezna rezervacija | 0 |
| Drugi

  (regionalni vlaki, vlaki za dnevni prevoz na delo, vlaki za primestni promet) | 280 |

(50)

Dodatek K se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek K

Podlaga za minimalne zahteve za konstrukcije za potniške vagone in veččlenske enote

Opredelitve mase za potniške vagone in veččlenske enote v nadaljevanju predstavljajo podlago za minimalne dinamične zahteve za konstrukcije in preverjanje združljivosti konstrukcij s potniškimi vagoni in veččlenskimi enotami.

Če se za določitev nosilnosti železniškega mostu zahteva dinamično ocenjevanje, se nosilnost mostu določi in izrazi kot konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T, pri čemer se upoštevajo vrednosti za koristni tovor potnikov na stojiščih iz preglednice 45.

Opredelitve mase za statično združljivost temeljijo na konstrukcijsko določeni masi pri izjemnem koristnem tovoru, določenem v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T, ob upoštevanju specifikacije iz indeksa [2] Dodatka T.

Preglednica 45

Koristni tovor potnikov na stojiščih v kg/m2 v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T

Vrsta vlakov

Normalni koristni tovor

za določitev

dinamične združljivosti

Vlaki za visoke hitrosti in za prevoz na dolge razdalje

160  (5)

Vlaki za visoke hitrosti in za prevoz na dolge razdalje

Obvezna rezervacija

0

Drugi

(regionalni vlaki, vlaki za dnevni prevoz na delo, vlaki za primestni promet)

280

| (51) | Dodatek N se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek N

  (Se ne uporablja)



  ; |
| --- | --- |

(51)

Dodatek N se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek N

(Se ne uporablja)

| (52) | Dodatek P se spremeni:






  (a) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Izračuni svetlega profila proge se izdelajo z uporabo kinematične metode v skladu z zahtevami iz specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T z referenčnimi kinematičnimi profili ter z njimi povezanimi predpisi, določenimi v tem dodatku.“; |
| --- | --- | --- |

(52)

Dodatek P se spremeni:

(a)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Izračuni svetlega profila proge se izdelajo z uporabo kinematične metode v skladu z zahtevami iz specifikacije iz indeksa [3] Dodatka T z referenčnimi kinematičnimi profili ter z njimi povezanimi predpisi, določenimi v tem dodatku.“;

| (b) | v točki P.1.2 se slika 13 nadomesti z naslednjimi:

  „Referenčni prerez spodnjega dela kinematičnega profila GEI2 za vozila, ki lahko vozijo preko neaktiviranih tirnih zavor (l = tirna širina)

  (mere v milimetrih)












  (1) | Vozna površina.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki P.1.2 se slika 13 nadomesti z naslednjimi:

„Referenčni prerez spodnjega dela kinematičnega profila GEI2 za vozila, ki lahko vozijo preko neaktiviranih tirnih zavor (l = tirna širina)

(mere v milimetrih)

(mere v milimetrih)

Image 107

(1)

Vozna površina.“

| (53) | Dodatek Q se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek Q

  (Se ne uporablja)



  ; |
| --- | --- |

(53)

Dodatek Q se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek Q

(Se ne uporablja)

| (54) | v Dodatku R se točka 4 nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Kategorija proge EN — povezana hitrost [km/h] za prometne kode P1520 (vsa vozila), P1600 (vsa vozila), F1520 (vsa vozila) in F1600 (vsa vozila) v Dodatku E, preglednice 38A, 39A, 38B in 39B“; |
| --- | --- | --- |

(54)

v Dodatku R se točka 4 nadomesti z naslednjim:

„(4)

Kategorija proge EN — povezana hitrost [km/h] za prometne kode P1520 (vsa vozila), P1600 (vsa vozila), F1520 (vsa vozila) in F1600 (vsa vozila) v Dodatku E, preglednice 38A, 39A, 38B in 39B“;

| (55) | v preglednici 48 v Dodatku S se tretji stolpec spremeni:






  (a) | štirinajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „Rezultat postopka razvrščanja v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka T, ki se tam označuje kot ‚kategorija proge‘. Predstavlja zmožnost infrastrukture za prevzem navpičnih obremenitev, ki jih povzročajo vozila na progi ali odseku proge pri normalnem obratovanju.“; |
| --- | --- | --- |

(55)

v preglednici 48 v Dodatku S se tretji stolpec spremeni:

(a)

štirinajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Rezultat postopka razvrščanja v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka T, ki se tam označuje kot ‚kategorija proge‘. Predstavlja zmožnost infrastrukture za prevzem navpičnih obremenitev, ki jih povzročajo vozila na progi ali odseku proge pri normalnem obratovanju.“;

| (b) | šestnajsta do enaindvajseta vrstica se nadomestijo z naslednjim:





  „Razdalja med vrhom srca in vodilno tirnico (glej dimenzijo št. 2 na sliki 14). |
| --- | --- |
| Višinska razlika med zgornjim robom tirnice in dnom žleba sledilnega venca (glej dimenzijo št. 6 na sliki 14). |
| Razdalja med voznim robom tirnice in sosednjo vodilno ali krilno tirnico (glej dimenzijo št. 5 na sliki 14). |
| Razdalja med zunanjo stranjo vodilne tirnice in voznim robom nasproti ležeče vozne tirnice oziroma razdalja med voznim robom glavne tirnice in zunanjo stranjo krilne tirnice, merjeno na začetku vodilne oziroma krilne tirnice
  (glej dimenzije št. 4 na sliki 14). Začetek vodilne oziroma krilne tirnice je točka, na kateri se lahko kolo dotakne vodilne oziroma krilne tirnice. |
| Razdalja med zunanjo stranjo krilne tirnice in zunanjo stranjo nasproti ležeče vodilne tirnice kretnice, merjeno v istem profilu na mestu vrha srca (glej dimenzijo št. 3 na sliki 14). |
| Razdalja od notranjega roba ene ostrice do zunanjega roba nasprotne ostrice (glej dimenzijo št. 1 na sliki 14).“ |

(b)

šestnajsta do enaindvajseta vrstica se nadomestijo z naslednjim:

„Razdalja med vrhom srca in vodilno tirnico (glej dimenzijo št. 2 na sliki 14).

Višinska razlika med zgornjim robom tirnice in dnom žleba sledilnega venca (glej dimenzijo št. 6 na sliki 14).

Razdalja med voznim robom tirnice in sosednjo vodilno ali krilno tirnico (glej dimenzijo št. 5 na sliki 14).

Razdalja med zunanjo stranjo vodilne tirnice in voznim robom nasproti ležeče vozne tirnice oziroma razdalja med voznim robom glavne tirnice in zunanjo stranjo krilne tirnice, merjeno na začetku vodilne oziroma krilne tirnice

(glej dimenzije št. 4 na sliki 14). Začetek vodilne oziroma krilne tirnice je točka, na kateri se lahko kolo dotakne vodilne oziroma krilne tirnice.

Razdalja med zunanjo stranjo krilne tirnice in zunanjo stranjo nasproti ležeče vodilne tirnice kretnice, merjeno v istem profilu na mestu vrha srca (glej dimenzijo št. 3 na sliki 14).

Razdalja od notranjega roba ene ostrice do zunanjega roba nasprotne ostrice (glej dimenzijo št. 1 na sliki 14).“

| (c) | triindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „Enota za trdoto jekla, opredeljena v specifikaciji iz indeksa [16] v Dodatku T.“; |
| --- | --- |

(c)

triindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Enota za trdoto jekla, opredeljena v specifikaciji iz indeksa [16] v Dodatku T.“;

| (d) | šestindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „V skladu z opredelitvijo iz člena 3(2) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“; |
| --- | --- |

(d)

šestindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„V skladu z opredelitvijo iz člena 3(2) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).“;

| (e) | triinpetdeseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „Del dvojnega srca, kjer ni vodenja kolesa in ki je v specifikaciji iz indeksa [17] Dodatka T opisan kot ‚nevodena dolžina tira‘.“; |
| --- | --- |

(e)

triinpetdeseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Del dvojnega srca, kjer ni vodenja kolesa in ki je v specifikaciji iz indeksa [17] Dodatka T opisan kot ‚nevodena dolžina tira‘.“;

| (56) | V Dodatku S se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednja nova vrstica:







  „Geotehnične strukture/Geotechnical structures Geotechnische Strukturen/ Structures géotechniques | 4.2.7.2, 4.2.7.4 | Struktura, ki vključuje talni ali konstrukcijski člen, ki je odvisen od odpora tal.
  Opomba: Zemeljski objekti so podskupina geotehničnih struktur“ |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

V Dodatku S se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednja nova vrstica:

„Geotehnične strukture/Geotechnical structures Geotechnische Strukturen/ Structures géotechniques

4.2.7.2, 4.2.7.4

Struktura, ki vključuje talni ali konstrukcijski člen, ki je odvisen od odpora tal.

Opomba: Zemeljski objekti so podskupina geotehničnih struktur“

| (57) | Dodatek T se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek T
  Tehnične specifikacije iz te TSI

  Preglednica 49


  Referenčni standardi









  Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka standardov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 15663:2017+A1:2018


  Železniške naprave – Določitev mase železniškega vozila |
| [1.1] | Določitev mase tirnih vozil | 4.2.1(7), preglednica 2
  Dodatek K | 4.5 |
| [1.2] | Določitev mase tirnih vozil | 4.2.1(7), preglednica 3 | 4.5 in 7.4 |
| [1.3] | Koristni tovor potnikov za vlake za visoke hitrosti in prevoz na dolge razdalje | Dodatek K, preglednica 45 | Preglednica 7 |
| [1.4] | Koristni tovor potnikov za druge vlake | Dodatek K, preglednica 45 | Preglednica 8 |
| [2] | EN 15528:2021


  Železniške naprave – Kategorizacija prog za upravljanje vmesnika med dopustnimi obremenitvami vozil in infrastrukturo |
| [2.1] | Določitev mase tirnih vozil | 4.2.1(7), preglednica 2
  Dodatek K | 6.4 |
| [2.2] | Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo | Dodatek E | Priloga A |
| [2.3] | Kategorije prog | Dodatek E, preglednica 38A (opomba (9)) | |
| [2.4] | Opredelitev kategorije proge | Dodatek S | 5 |
| [3] | EN 15273-3:2013+A1:2016


  Železniške naprave – Profili – 3. del: Svetli profili |
| [3.1] | Svetli profil | 4.2.3.1(1) | Priloga C in točka D.4.8 Priloge D |
| [3.2] | Svetli profil | 4.2.3.1(2) | Priloga C |
| [3.3] | Svetli profil
  Ocena | 4.2.3.1(3)
  6.2.4.1 | 5, 7, 10
  Priloga C in točka D.4.8 Priloge D |
| [3.4] | Medtirna razdalja
  Ocena | 4.2.3.2(3)
  6.2.4.2 | 9 |
| [3.5] | Odmik perona
  Ocena | 4.2.9.3(1)
  6.2.4.11(1) | 13 |
| [3.6] | Izračun svetlega profila proge za spodnje dele za tirno širino 1 668  mm | Dodatek P | 5, 7 in 10 |
| [4] | EN 13803:2017


  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Parametri za projektiranje prog – Tirne širine 1 435  mm in več |
| [4.1] | Najmanjši polmer horizontalnega loka
  Opredelitev referenčnega vozila | 4.2.3.4(2) | Preglednici N.1 in N.2
  N.2 |
| [4.2] | Nadgradnja ali obnova infrastrukture za parametra nadvišanja in primanjkljaja nadvišanja | 7.3.2 | 6.2 (preglednica 5) in 6.3 (preglednica 7 za vlake brez nagibne tehnike)
  (glej tudi ustrezne opombe v obeh poglavjih). |
| [5] | EN 15302:2021


  Železniške naprave – Geometrijski parametri stika kolo-tirnica – Definicije in metode vrednotenja |
| [5.1] | Ekvivalentna koničnost | 4.2.4.5(4) | 6, 8, 9, 12 |
| [5.2] | Ocena | 6.2.4.6 | 6, 8, 9, 12 |
| [6] | EN 13715:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Profil tekalne površine |
| [6.1] | Ekvivalentna koničnost | 4.2.4.5(4)(a) in (b) | Priloga C |
| [6.2] | Ekvivalentna koničnost | 4.2.4.5(4)(c) in (d) | Priloga B |
| [7] | EN 13674-1:2011+A1:2017


  Železniške naprave –Zgornji ustroj – Tirnica – 1. del: Vignolove tirnice z maso 46 kg/m in več |
| [7.1] | Profil glave tirnice na odprti progi | 4.2.4.6(1) | Priloga A |
| [7.2] | Ocena tirnic | 6.1.5.1(a) | 9.1.8 |
| [7.3] | Ocena tirnic | 6.1.5.1(b) | 9.1.9 |
| [7.4] | Ocena tirnic | 6.1.5.1(c) | 8.1 in 8.4 |
| [8] | EN 13674-4:2006+A1:2009


  Železniške naprave –Zgornji ustroj – Tirnice – 4. del: Vignolove tirnice z maso v razponu od 27 kg/m do 46 kg/m |
| [8.1] | Profil glave tirnice na odprti progi | 4.2.4.6(1) | Priloga A |
| [9] | EN 14363:2016+A2:2022


  Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje obnašanja med vožnjo in mirovanjem |
| [9.1] | Odpor tira na navpične obremenitve
  Prečni odpor tira | 4.2.6.1(b) in (c)
  4.2.6.3(b) | 7.5.3 |
| [9.2] | Prečni odpor tira | 4.2.6.3(a) | 7.5.2 in preglednica 4 |
| [10] | EN 1991-2:2003/AC:2010


  Evrokod 1: Osnove projektiranja in vplivi na konstrukcije – 2. del: Prometna obtežba mostov |
| [10.1] | Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve | 4.2.7 | |
| [10.2] | Odpornost novih mostov na prometne obremenitve:
  navpične obremenitve | 4.2.7.1.1(1)(a) | 6.3.2 (2)P  (6) |
| Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove geotehnične strukture in zemeljske objekte, ter učinki zemeljskega pritiska | 4.2.7.2(1) |
| Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo | Dodatek E – obremenitveni model 71 |
| [10.3] | Odpornost novih mostov na prometne obremenitve:
  navpične obremenitve | 4.2.7.1.1(1)(b) | 6.3.3(3)P |
| Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo | Dodatek E – obremenitveni model SW/0 |
| [10.4] | Odpornost novih mostov na prometne obremenitve:
  navpične obremenitve | 4.2.7.1.1(2) | 6.3.2(3)P in 6.3.3(5)P |
| Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove geotehnične strukture in zemeljske objekte, ter učinki zemeljskega pritiska | 4.2.7.2(2) |
| [10.5] | Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev | 4.2.7.1.2(1) | 6.4.3(1)P in 6.4.5.2(2) |
| [10.6] | Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev | 4.2.7.1.2(2) | 6.4.4 |
| [10.7] | Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev | 4.2.7.1.2(2) | 6.4.6.1.1(3) do (6) |
| Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo | Dodatek E – obremenitveni model HSLM |
| [10.8] | Centrifugalne sile | 4.2.7.1.3 | 6.5.1(2), (4)P in (7) |
| [10.9] | Bočne sile | 4.2.7.1.4 | 6.5.2 |
| [10.10] | Vplivi zaradi vleke in zaviranja (vzdolžne obremenitve) | 4.2.7.1.5 | 6.5.3(2)P, (4), (5), (6) in (7)P |
| [10.11] | Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov | 4.2.7.3 | 6.6.2 do 6.6.6 |
| [11] | Priloga A2 k standardu EN 1990:2002, izdana kot EN 1990:2002/A1:2005


  Evrokod – Osnove projektiranja |
| [11.1] | Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve | 4.2.7 | |
| [11.2] | Konstrukcijsko določena vegavost tira zaradi vplivov železniškega prometa | 4.2.7.1.6 | A2.4.4.2.2(3)P |
| [12] | EN 13848-5:2017


  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kakovost tirne geometrije – 5. del: Ravni kakovosti tirne geometrije – Preproste linije, kretnice in križišča |
| [12.1] | Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri poravnavi | 4.2.8.1(1) | 7.5
  Mejne vrednosti razpona valovne dolžine D1 iz preglednice 5 |
| [12.2] | Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri višinskih napakah tira | 4.2.8.2(1) | 7.3
  Mejne vrednosti razpona valovne dolžine D1 iz preglednice 4 |
| [12.3] | Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira | 4.2.8.3(2) | 7.6 |
| [12.4] | Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira – sistem tirne širine 1 668  mm | 4.2.8.3(6) | Priloga C |
| [13] | EN 13848-1:2019


  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kakovost tirne geometrije – 1. del: Karakteristike tirne geometrije |
| [13.1] | Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira | 4.2.8.3(1) | 6.5 |
| [14] | EN 14067-5:2021/AC:2023


  Železniške naprave – Aerodinamika – 5. del: Zahteve in preskusni postopki pri aerodinamiki v predorih |
| [14.1] | Merilo za nove predore | 4.2.10.1(1) | 6.1.3, preglednica 10 |
| [14.2] | Merilo za obstoječe predore | 4.2.10.1(3) | 6.1.4 |
| [14.3] | Postopek ocenjevanja | 6.2.4.12(1) | 6.1, 7.4 |
| [14.4] | Referenčni prečni prerez | 6.2.4.12(3) | 6.1.2.1 |
| | | | |
| [15] | EN 13145:2001


  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Leseni pragi in kretniški leseni pragi |
| [15.1] | Odpor na navpične obremenitve | Dodatek C.1, točka (c)
  Dodatek C.2, točka (c) | |
| [16] | EN ISO 6506-1:2014


  Kovinski materiali – Preskus trdote po Brinellu. Preskusna metoda. |
| [16.1] | Opredelitev trdote jekla | Dodatek S | |
| [17] | EN 13232-3:2003


  Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 3. del: Zahteve na stiku kolo-tirnica |
| [17.1] | Opredelitev ‚nevodene dolžine dvojnega srca kretnic‘ | Dodatek S | 4.2.5 |

(57)

Dodatek T se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek T

Tehnične specifikacije iz te TSI

Preglednica 49

Referenčni standardi

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka standardov

[1]

EN 15663:2017+A1:2018

Železniške naprave – Določitev mase železniškega vozila

[1.1]

Določitev mase tirnih vozil

4.2.1(7), preglednica 2

Dodatek K

4.5

[1.2]

Določitev mase tirnih vozil

4.2.1(7), preglednica 3

4.5 in 7.4

[1.3]

Koristni tovor potnikov za vlake za visoke hitrosti in prevoz na dolge razdalje

Dodatek K, preglednica 45

Preglednica 7

[1.4]

Koristni tovor potnikov za druge vlake

Dodatek K, preglednica 45

Preglednica 8

[2]

EN 15528:2021

Železniške naprave – Kategorizacija prog za upravljanje vmesnika med dopustnimi obremenitvami vozil in infrastrukturo

[2.1]

Določitev mase tirnih vozil

4.2.1(7), preglednica 2

Dodatek K

6.4

[2.2]

Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo

Dodatek E

Priloga A

[2.3]

Kategorije prog

Dodatek E, preglednica 38A (opomba (9))

[2.4]

Opredelitev kategorije proge

Dodatek S

5

[3]

EN 15273-3:2013+A1:2016

Železniške naprave – Profili – 3. del: Svetli profili

[3.1]

Svetli profil

4.2.3.1(1)

Priloga C in točka D.4.8 Priloge D

[3.2]

Svetli profil

4.2.3.1(2)

Priloga C

[3.3]

Svetli profil

Ocena

4.2.3.1(3)

6.2.4.1

5, 7, 10

Priloga C in točka D.4.8 Priloge D

[3.4]

Medtirna razdalja

Ocena

4.2.3.2(3)

6.2.4.2

9

[3.5]

Odmik perona

Ocena

4.2.9.3(1)

6.2.4.11(1)

13

[3.6]

Izračun svetlega profila proge za spodnje dele za tirno širino 1 668  mm

Dodatek P

5, 7 in 10

[4]

EN 13803:2017

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Parametri za projektiranje prog – Tirne širine 1 435  mm in več

[4.1]

Najmanjši polmer horizontalnega loka

Opredelitev referenčnega vozila

4.2.3.4(2)

Preglednici N.1 in N.2

N.2

[4.2]

Nadgradnja ali obnova infrastrukture za parametra nadvišanja in primanjkljaja nadvišanja

7.3.2

6.2 (preglednica 5) in 6.3 (preglednica 7 za vlake brez nagibne tehnike)

(glej tudi ustrezne opombe v obeh poglavjih).

[5]

EN 15302:2021

Železniške naprave – Geometrijski parametri stika kolo-tirnica – Definicije in metode vrednotenja

[5.1]

Ekvivalentna koničnost

4.2.4.5(4)

6, 8, 9, 12

[5.2]

Ocena

6.2.4.6

6, 8, 9, 12

[6]

EN 13715:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Profil tekalne površine

[6.1]

Ekvivalentna koničnost

4.2.4.5(4)(a) in (b)

Priloga C

[6.2]

Ekvivalentna koničnost

4.2.4.5(4)(c) in (d)

Priloga B

[7]

EN 13674-1:2011+A1:2017

Železniške naprave –Zgornji ustroj – Tirnica – 1. del: Vignolove tirnice z maso 46 kg/m in več

[7.1]

Profil glave tirnice na odprti progi

4.2.4.6(1)

Priloga A

[7.2]

Ocena tirnic

6.1.5.1(a)

9.1.8

[7.3]

Ocena tirnic

6.1.5.1(b)

9.1.9

[7.4]

Ocena tirnic

6.1.5.1(c)

8.1 in 8.4

[8]

EN 13674-4:2006+A1:2009

Železniške naprave –Zgornji ustroj – Tirnice – 4. del: Vignolove tirnice z maso v razponu od 27 kg/m do 46 kg/m

[8.1]

Profil glave tirnice na odprti progi

4.2.4.6(1)

Priloga A

[9]

EN 14363:2016+A2:2022

Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje obnašanja med vožnjo in mirovanjem

[9.1]

Odpor tira na navpične obremenitve

Prečni odpor tira

4.2.6.1(b) in (c)

4.2.6.3(b)

7.5.3

[9.2]

Prečni odpor tira

4.2.6.3(a)

7.5.2 in preglednica 4

[10]

EN 1991-2:2003/AC:2010

Evrokod 1: Osnove projektiranja in vplivi na konstrukcije – 2. del: Prometna obtežba mostov

[10.1]

Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve

4.2.7

[10.2]

Odpornost novih mostov na prometne obremenitve:

navpične obremenitve

4.2.7.1.1(1)(a)

6.3.2 (2)P  (6)

Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove geotehnične strukture in zemeljske objekte, ter učinki zemeljskega pritiska

4.2.7.2(1)

Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo

Dodatek E – obremenitveni model 71

[10.3]

Odpornost novih mostov na prometne obremenitve:

navpične obremenitve

4.2.7.1.1(1)(b)

6.3.3(3)P

Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo

Dodatek E – obremenitveni model SW/0

[10.4]

Odpornost novih mostov na prometne obremenitve:

navpične obremenitve

4.2.7.1.1(2)

6.3.2(3)P in 6.3.3(5)P

Enakovredna navpična obremenitev, ki deluje na nove geotehnične strukture in zemeljske objekte, ter učinki zemeljskega pritiska

4.2.7.2(2)

[10.5]

Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev

4.2.7.1.2(1)

6.4.3(1)P in 6.4.5.2(2)

[10.6]

Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev

4.2.7.1.2(2)

6.4.4

[10.7]

Upoštevanje dinamičnih učinkov navpičnih obremenitev

4.2.7.1.2(2)

6.4.6.1.1(3) do (6)

Zahteve glede nosilnosti obstoječih konstrukcij glede na prometno kodo

Dodatek E – obremenitveni model HSLM

[10.8]

Centrifugalne sile

4.2.7.1.3

6.5.1(2), (4)P in (7)

[10.9]

Bočne sile

4.2.7.1.4

6.5.2

[10.10]

Vplivi zaradi vleke in zaviranja (vzdolžne obremenitve)

4.2.7.1.5

6.5.3(2)P, (4), (5), (6) in (7)P

[10.11]

Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov

4.2.7.3

6.6.2 do 6.6.6

[11]

Priloga A2 k standardu EN 1990:2002, izdana kot EN 1990:2002/A1:2005

Evrokod – Osnove projektiranja

[11.1]

Odpornost konstrukcij na prometne obremenitve

4.2.7

[11.2]

Konstrukcijsko določena vegavost tira zaradi vplivov železniškega prometa

4.2.7.1.6

A2.4.4.2.2(3)P

[12]

EN 13848-5:2017

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kakovost tirne geometrije – 5. del: Ravni kakovosti tirne geometrije – Preproste linije, kretnice in križišča

[12.1]

Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri poravnavi

4.2.8.1(1)

7.5

Mejne vrednosti razpona valovne dolžine D1 iz preglednice 5

[12.2]

Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri višinskih napakah tira

4.2.8.2(1)

7.3

Mejne vrednosti razpona valovne dolžine D1 iz preglednice 4

[12.3]

Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira

4.2.8.3(2)

7.6

[12.4]

Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira – sistem tirne širine 1 668  mm

4.2.8.3(6)

Priloga C

[13]

EN 13848-1:2019

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kakovost tirne geometrije – 1. del: Karakteristike tirne geometrije

[13.1]

Mejna vrednost takojšnjega ukrepanja pri vegavosti tira

4.2.8.3(1)

6.5

[14]

EN 14067-5:2021/AC:2023

Železniške naprave – Aerodinamika – 5. del: Zahteve in preskusni postopki pri aerodinamiki v predorih

[14.1]

Merilo za nove predore

4.2.10.1(1)

6.1.3, preglednica 10

[14.2]

Merilo za obstoječe predore

4.2.10.1(3)

6.1.4

[14.3]

Postopek ocenjevanja

6.2.4.12(1)

6.1, 7.4

[14.4]

Referenčni prečni prerez

6.2.4.12(3)

6.1.2.1

[15]

EN 13145:2001

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Leseni pragi in kretniški leseni pragi

[15.1]

Odpor na navpične obremenitve

Dodatek C.1, točka (c)

Dodatek C.2, točka (c)

[16]

EN ISO 6506-1:2014

Kovinski materiali – Preskus trdote po Brinellu. Preskusna metoda.

[16.1]

Opredelitev trdote jekla

Dodatek S

[17]

EN 13232-3:2003

Železniške naprave – Zgornji ustroj – Kretnice in križišča – 3. del: Zahteve na stiku kolo-tirnica

[17.1]

Opredelitev ‚nevodene dolžine dvojnega srca kretnic‘

Dodatek S

4.2.5

Preglednica 50

Tehnični dokumenti (ki so na voljo na spletni strani agencije ERA)

| Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka tehničnega dokumenta |
| --- | --- | --- | --- |
| [A] | Tehnični dokument agencije ERA o kodifikaciji za kombinirani prevoz


  ERA/TD/2023–01/CCT različica 1.1 (objavljeno 21. 3. 2023) |
| [A.1] | Kodifikacija prog | 2.6 | 2.1 |

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka tehničnega dokumenta

[A]

Tehnični dokument agencije ERA o kodifikaciji za kombinirani prevoz

ERA/TD/2023–01/CCT različica 1.1 (objavljeno 21. 3. 2023)

[A.1]

Kodifikacija prog

2.6

2.1

---

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 5).“;

*1

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).“;

*2

(*3)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).“;

*3

(*4)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;

*4

(*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).

*5

(*6)  Priporočilo Komisije 2014/881/EU z dne 18. novembra 2014 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 356, 12.12.2014, str. 520).“;

*6

(*7)  Za lokalne dovoljene hitrosti do 100 km/h je najmanjša zahtevana nosilnost D2 pri lokalni dovoljeni hitrosti. Za lokalne dovoljene hitrosti, višje od 100 km/h, je najmanjša zahtevana nosilnost D2 pri hitrosti 100 km/h.

*7

(*8)  Za lokalne dovoljene hitrosti do 200 km/h je najmanjša zahtevana nosilnost D2 pri lokalni dovoljeni hitrosti.“

*8

---

(1)  Najmanjše zahtevane vrednosti osne obremenitve, ki jih je treba uporabiti za preverjanja mostov z uporabo dinamičnega ocenjevanja, na podlagi konstrukcijsko določene mase v stanju delovanja za pogonske glave in lokomotive ter na podlagi operativne mase pri normalnem koristnem tovoru za vozila, ki lahko kot koristni tovor prevažajo potnike ali prtljago (opredelitve mase v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T).

1

(2)  Najmanjše zahtevane vrednosti osne obremenitve, ki jih je treba uporabiti za preverjanja infrastrukture z uporabo statične obremenitve, na podlagi konstrukcijsko določene mase pri izjemnem koristnem tovoru za vozila, ki lahko kot koristni tovor prevažajo potnike ali prtljago (opredelitve mase v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T glede na specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka T). Ta osna obremenitev je lahko povezana z omejeno hitrostjo.

2

(3)  Uporablja se za preverjanja infrastrukture za uporabo statične obremenitve na podlagi konstrukcijsko določene mase v stanju delovanja za pogonske glave in lokomotive ter na podlagi konstrukcijsko določene mase pri izjemnem koristnem tovoru za druga vozila (opredelitve mase v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T glede na specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka T). Ta osna obremenitev je lahko povezana z omejeno hitrostjo.

3

(4)  Uporablja se za statična preverjanja infrastrukture na podlagi konstrukcijsko določene mase v stanju obratovanja za pogonske glave in lokomotive ter na podlagi konstrukcijsko določene mase pri normalnem koristnem tovoru za druga vozila (opredelitve mase v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka T). Ta osna obremenitev je lahko povezana z omejeno hitrostjo.

4

(5)  Normalni koristni tovor iz specifikacije iz indeksa [1] Dodatka T in dodatnih 160 kg/m2 za stojišča.

5

2

(6)  Če se s tem strinja nacionalni varnostni organ, se lahko pri projektiranju geotehničnih struktur in zemeljskih objektov ter izračunu učinkov zemeljskega pritiska uporabljajo obremenitve proge ali točkovne obremenitve, pri čemer njihove obremenitve ustrezajo obremenitvenemu modelu 71 s faktorjem alfa (α).

6

---

PRILOGA III

Priloga k Uredbi (EU) št. 1300/2014 se spremeni:

| (1) | točka 2.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1.2   Področje uporabe v zvezi s podsistemom tirna vozila

  Ta TSI se uporablja za tirna vozila, ki so zajeta v področje uporabe Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) ter so namenjena prevozu potnikov.
  Ta TSI se ne uporablja za tirna vozila, namenjena za druge namene kot za prevoz oseb. Za osebe, ki spremljajo tovorni vlak ali se vozijo na drugih tirnih vozilih, ki niso namenjena potnikom, veljajo pogoji, ki jih določi prevoznik v železniškem prometu in so objavljeni na njegovem spletišču.“; |
| --- | --- |

(1)

točka 2.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.1.2   Področje uporabe v zvezi s podsistemom tirna vozila

Ta TSI se uporablja za tirna vozila, ki so zajeta v področje uporabe Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) ter so namenjena prevozu potnikov.

Ta TSI se ne uporablja za tirna vozila, namenjena za druge namene kot za prevoz oseb. Za osebe, ki spremljajo tovorni vlak ali se vozijo na drugih tirnih vozilih, ki niso namenjena potnikom, veljajo pogoji, ki jih določi prevoznik v železniškem prometu in so objavljeni na njegovem spletišču.“;

| (2) | v točki 2.3 se doda naslednja opredelitev: „‚Interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku‘
  Interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku, je invalidski voziček, katerega značilnosti omogočajo celotno uporabo vseh funkcij tirnih vozil, zasnovanih za uporabnike invalidskih vozičkov. Značilnosti interoperabilnega invalidskega vozička, s katerim se lahko potuje na vlaku, so v mejah, določenih v Dodatku M.“; |
| --- | --- |

(2)

v točki 2.3 se doda naslednja opredelitev: „‚Interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku‘

Interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku, je invalidski voziček, katerega značilnosti omogočajo celotno uporabo vseh funkcij tirnih vozil, zasnovanih za uporabnike invalidskih vozičkov. Značilnosti interoperabilnega invalidskega vozička, s katerim se lahko potuje na vlaku, so v mejah, določenih v Dodatku M.“;

| (3) | poglavje 3 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „V naslednjih preglednicah so navedene bistvene zahteve, kot so opredeljene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) in ki so izpolnjene v specifikacijah iz poglavja 4 te TSI za področje uporabe te TSI.

  (*1)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;" |
| --- | --- | --- |

(3)

poglavje 3 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„V naslednjih preglednicah so navedene bistvene zahteve, kot so opredeljene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) in ki so izpolnjene v specifikacijah iz poglavja 4 te TSI za področje uporabe te TSI.

(*1)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;"

| (b) | v preglednici 1 se v prvi naslovni vrstici „Direktivi 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktivi (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(b)

v preglednici 1 se v prvi naslovni vrstici „Direktivi 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktivi (EU) 2016/797“;

| (c) | v preglednici 2 se v prvi naslovni vrstici „Direktivi 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktivi (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(c)

v preglednici 2 se v prvi naslovni vrstici „Direktivi 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktivi (EU) 2016/797“;

| (4) | v točki 4.1(1) se „Direktiva 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktiva (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(4)

v točki 4.1(1) se „Direktiva 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktiva (EU) 2016/797“;

| (5) | v točki 4.1(3) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Zahteve in odgovornosti v zvezi z obratovanjem so določene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (*2) (TSI vodenje in upravljanje prometa) ter v točki 4.4 te TSI.

  (*2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).“;" |
| --- | --- |

(5)

v točki 4.1(3) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Zahteve in odgovornosti v zvezi z obratovanjem so določene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (*2) (TSI vodenje in upravljanje prometa) ter v točki 4.4 te TSI.

(*2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).“;"

| (6) | v točki 4.2.1 se preglednica 3 nadomesti z naslednjim:

  „Preglednica 3


  Kategorije osnovnih parametrov








  Osnovni parameter | Zagotovljene tehnične podrobnosti | Samo funkcionalna zahteva |
| --- | --- | --- | --- |
| Parkirna mesta za invalide in funkcionalno ovirane osebe | | Celotna točka 4.2.1.1 |
| Dostop brez ovir | Mesta dostopov
  Širina dostopa brez ovir
  Prag
  Dvojna oprijemala
  Vrsta dvigala
  Višina reliefnih črk in številk v Braillovi pisavi | Podrobne značilnosti |
| Vrata in vhodi | 4.2.1.3(2): širina vrat
  4.2.1.3(4): višina naprave za upravljanje vrat | 4.2.1.3(1)
  4.2.1.3(3) |
| Talne površine | 4.2.1.4(2): neravnine na tleh | 4.2.1.4(1): odpornost proti zdrsu |
| Označevanje prozornih ovir | | Celotna točka 4.2.1.5 |
| Stranišča in previjalnice | | Celotna točka 4.2.1.6 |
| Pohištvo in prostostoječe naprave | | Celotna točka 4.2.1.7 |
| Sistem izdaje vozovnic, prostori za informacije in točke za pomoč potnikom | 4.2.1.8(5): prehod za avtomate za kontrolo vozovnic | 4.2.1.8(1) do (4)
  4.2.1.8(6) |
| Razsvetljava | 4.2.1.9(3): razsvetljava na peronu | 4.2.1.9(1), 4.2.1.9(2), 4.2.1.9(4): razsvetljava na drugih mestih |
| Vidne informacije: oznake, piktogrami, natisnjene ali dinamične informacije | Raven podrobnosti informacij, ki jih je treba zagotoviti
  Mesto informacij | Podrobne značilnosti vidnih informacij |
| Zvočne informacije | Celotna točka 4.2.1.11 | |
| Širina in rob perona | 4.2.1.12(2) do (5)
  4.2.1.12(6) do (9): prisotnost predmetov | 4.2.1.12(1)
  4.2.1.12(6) do (9): značilnosti kontrasta ter vidnih in otipnih oznak |
| Konec perona | 4.2.1.13: prisotnost predmetov | 4.2.1.13: značilnosti kontrasta ter vidnih in otipnih oznak“ |
| Pripomočki za vstop, ki so shranjeni na peronih | Celotna točka 4.2.1.14 | |
| Nivojski prehod čez progo za potnike na postajah | Celotna točka 4.2.1.15 | |

(6)

v točki 4.2.1 se preglednica 3 nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 3

Kategorije osnovnih parametrov

Osnovni parameter

Zagotovljene tehnične podrobnosti

Samo funkcionalna zahteva

Parkirna mesta za invalide in funkcionalno ovirane osebe

Celotna točka 4.2.1.1

Dostop brez ovir

Mesta dostopov

Širina dostopa brez ovir

Prag

Dvojna oprijemala

Vrsta dvigala

Višina reliefnih črk in številk v Braillovi pisavi

Podrobne značilnosti

Vrata in vhodi

4.2.1.3(2): širina vrat

4.2.1.3(4): višina naprave za upravljanje vrat

4.2.1.3(1)

4.2.1.3(3)

Talne površine

4.2.1.4(2): neravnine na tleh

4.2.1.4(1): odpornost proti zdrsu

Označevanje prozornih ovir

Celotna točka 4.2.1.5

Stranišča in previjalnice

Celotna točka 4.2.1.6

Pohištvo in prostostoječe naprave

Celotna točka 4.2.1.7

Sistem izdaje vozovnic, prostori za informacije in točke za pomoč potnikom

4.2.1.8(5): prehod za avtomate za kontrolo vozovnic

4.2.1.8(1) do (4)

4.2.1.8(6)

Razsvetljava

4.2.1.9(3): razsvetljava na peronu

4.2.1.9(1), 4.2.1.9(2), 4.2.1.9(4): razsvetljava na drugih mestih

Vidne informacije: oznake, piktogrami, natisnjene ali dinamične informacije

Raven podrobnosti informacij, ki jih je treba zagotoviti

Mesto informacij

Podrobne značilnosti vidnih informacij

Zvočne informacije

Celotna točka 4.2.1.11

Širina in rob perona

4.2.1.12(2) do (5)

4.2.1.12(6) do (9): prisotnost predmetov

4.2.1.12(1)

4.2.1.12(6) do (9): značilnosti kontrasta ter vidnih in otipnih oznak

Konec perona

4.2.1.13: prisotnost predmetov

4.2.1.13: značilnosti kontrasta ter vidnih in otipnih oznak“

Pripomočki za vstop, ki so shranjeni na peronih

Celotna točka 4.2.1.14

Nivojski prehod čez progo za potnike na postajah

Celotna točka 4.2.1.15

| (7) | v točki 4.2.1.2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Svetla širina vseh dostopov brez ovir, nadhodov in podhodov znaša najmanj 160 cm, razen v območjih, ki so opredeljena v točkah 4.2.1.2.2(3a) (klančine), 4.2.1.3(2) (vrata), 4.2.1.12(3) (peroni) in 4.2.1.15(2) (nivojski prehodi).“; |
| --- | --- | --- |

(7)

v točki 4.2.1.2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Svetla širina vseh dostopov brez ovir, nadhodov in podhodov znaša najmanj 160 cm, razen v območjih, ki so opredeljena v točkah 4.2.1.2.2(3a) (klančine), 4.2.1.3(2) (vrata), 4.2.1.12(3) (peroni) in 4.2.1.15(2) (nivojski prehodi).“;

| (8) | v točki 4.2.1.2.1 se črta točka 1; |
| --- | --- |

(8)

v točki 4.2.1.2.1 se črta točka 1;

| (9) | točka 4.2.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2.2   Vertikalni pretok









  (1) | Če dostop brez ovir vključuje spremembo nivoja, se poleg stopnic zagotovi tudi dostop brez stopnic za funkcionalno ovirane osebe. |
| --- | --- | --- |

(9)

točka 4.2.1.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.2   Vertikalni pretok

(1)

| (2) | Širina stopnic in stopnišč na dostopih brez ovir, izmerjena med oprijemali, je najmanj 160 cm. |
| --- | --- |

(2)

| (2a) | Prva in zadnja stopnica stopnišča sta označeni vsaj s trakom v kontrastni barvi. Ta zahteva se uporablja tudi v primeru ene same stopnice. |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | Pri stopniščih s tremi ali več stopnicami se na površini pred prvo stopnico navzdol namestijo vsaj otipne opozorilne oznake. |
| --- | --- |

(2b)

| (3) | Če niso na voljo dvigala, se za invalide in funkcionalno ovirane osebe, ki ne morejo uporabljati stopnic, namestijo klančine. Naklon klančin je zmeren. Strm naklon je dovoljen samo za klančine na kratkih razdaljah. |
| --- | --- |

(3)

| (3a) | Če se klančine uporabljajo kot dopolnilo stopnicam, so lahko široke 120 cm, merjeno na talni površini. |
| --- | --- |

(3a)

| (4) | Stopnišča s tremi ali več stopnicami in klančine so opremljeni z oprijemali na obeh straneh in na dveh višinah. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Če klančine niso na voljo, se zagotovijo dvigala, ki so vsaj tipa 2 v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [1] Dodatka A. Dvigala tipa 1 so dovoljena samo med prenovo ali nadgradnjo postaj. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Tekoče stopnice in tekoče klančine so zasnovane v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [2] Dodatka A. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Nivojski prehodi čez progo so lahko del dostopa brez ovir, če izpolnjujejo zahteve iz točke 4.2.1.15.“; |
| --- | --- |

(7)

| (10) | točka 4.2.1.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2.3   Označevanje dostopov









  (1) | Dostopi brez ovir so jasno označeni z vidnimi informacijami, kot je podrobno opisano v točki 4.2.1.10. |
| --- | --- | --- |

(10)

točka 4.2.1.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2.3   Označevanje dostopov

(1)

| (2) | Za slabovidne osebe se informacije o dostopu brez ovir zagotovijo vsaj z oznakami na pohodni površini, ki so otipne in v kontrastni barvi. Ta točka se ne uporablja za dostope brez ovir do parkirišč. |
| --- | --- |

(2)

| (2a) | Če je na javnem območju na voljo več kot en pripomoček določene vrste, se pot do vsaj enega od njih označi z oznakami na pohodni površini, ki so otipne in v kontrastni barvi. |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | Otipne oznake na pohodni površini se lahko opustijo, če je pot nedvoumno označena z grajenimi ali naravnimi elementi, kot so robovi in površine, ki jim je mogoče slediti z uporabo tipa in vida. |
| --- | --- |

(2b)

| (3) | Poleg tega ali kot alternativo je dovoljeno uporabljati tehnične rešitve z daljinsko upravljanimi napravami, ki oddajajo zvok, ali telefonskimi aplikacijami. Če so predvidene za uporabo kot alternativa, se obravnavajo kot inovativne rešitve. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Če so vzdolž dostopov brez ovir do peronov na dosegu oprijemala ali stene, so ti opremljeni s kratkimi informacijami (na primer o številki perona ali smeri). Informacije vključujejo črke ali številke v Braillovi ali reliefni pisavi. Informacije so na oprijemalih ali stenah na višini med 145 cm in 165 cm.“; |
| --- | --- |

(4)

| (11) | v točki 4.2.1.6 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Če so na postaji na voljo previjalnice, je vsaj ena previjalnica dostopna uporabnikom in uporabnicam invalidskih vozičkov.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

v točki 4.2.1.6 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Če so na postaji na voljo previjalnice, je vsaj ena previjalnica dostopna uporabnikom in uporabnicam invalidskih vozičkov.“;

| (12) | točka 4.2.1.8 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Kjer so na voljo prodajna okna, prostori za informacije in točke za pomoč potnikom, je vsaj en prostor dostopen za uporabnike invalidskih vozičkov in osebe nižje rasti, vsaj en prostor pa je opremljen s sistemom indukcijske zanke kot slušnim pripomočkom.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

točka 4.2.1.8 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Kjer so na voljo prodajna okna, prostori za informacije in točke za pomoč potnikom, je vsaj en prostor dostopen za uporabnike invalidskih vozičkov in osebe nižje rasti, vsaj en prostor pa je opremljen s sistemom indukcijske zanke kot slušnim pripomočkom.“;

| (b) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Če so na postaji nameščeni avtomati za prodajo vozovnic, ima vsaj eden od teh avtomatov vmesnik, ki ga lahko dosežejo uporabniki invalidskih vozičkov in osebe nižje rasti. Ta zahteva velja za vsakega prodajalca vozovnic, ki ima na postaji prodajne avtomate.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„(4)

Če so na postaji nameščeni avtomati za prodajo vozovnic, ima vsaj eden od teh avtomatov vmesnik, ki ga lahko dosežejo uporabniki invalidskih vozičkov in osebe nižje rasti. Ta zahteva velja za vsakega prodajalca vozovnic, ki ima na postaji prodajne avtomate.“;

| (13) | v točki 4.2.1.9 se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Peroni so osvetljeni v skladu s specifikacijami iz zaporednih številk [3] in [4] Dodatka A.“; |
| --- | --- | --- |

(13)

v točki 4.2.1.9 se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„(3)

Peroni so osvetljeni v skladu s specifikacijami iz zaporednih številk [3] in [4] Dodatka A.“;

| (14) | točka 4.2.1.10 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.10   Vidne informacije: oznake, piktogrami, natisnjene ali dinamične informacije









  (1) | Zagotovijo se naslednje informacije:






  — | varnostne informacije in varnostna navodila, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

točka 4.2.1.10 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.10   Vidne informacije: oznake, piktogrami, natisnjene ali dinamične informacije

(1)

—

varnostne informacije in varnostna navodila,

| — | oznake za opozorila, prepovedi in obveznosti, |
| --- | --- |

—

oznake za opozorila, prepovedi in obveznosti,

| — | informacije o odhodih vlakov, |
| --- | --- |

—

informacije o odhodih vlakov,

| — | oznake storitev na postaji, ki so na voljo, in dostopa do teh storitev. |
| --- | --- |

—

oznake storitev na postaji, ki so na voljo, in dostopa do teh storitev.

| (2) | Pisava, simboli in piktogrami, ki so uporabljeni za vidne informacije, se jasno razlikujejo od ozadja. |
| --- | --- |

(2)

Pisava, simboli in piktogrami, ki so uporabljeni za vidne informacije, se jasno razlikujejo od ozadja.

| (3) | Označevanje se zagotovi na vseh točkah, kjer se poti ločijo, in v intervalih na poti sami. Oznake, simboli in piktogrami so dosledno uporabljeni na celotni poti. |
| --- | --- |

(3)

Označevanje se zagotovi na vseh točkah, kjer se poti ločijo, in v intervalih na poti sami. Oznake, simboli in piktogrami so dosledno uporabljeni na celotni poti.

| (4) | Informacije o odhodih vlakov (vključno s končno postajo, vmesnimi postajami, številko perona in uro) so na voljo in so vsaj na enem mestu na postaji prikazane tako, da so primerne za branje z višine 160 cm. |
| --- | --- |

(4)

Informacije o odhodih vlakov (vključno s končno postajo, vmesnimi postajami, številko perona in uro) so na voljo in so vsaj na enem mestu na postaji prikazane tako, da so primerne za branje z višine 160 cm.

| (5) | Pisava, uporabljena za besedila, je lahko berljiva. |
| --- | --- |

(5)

Pisava, uporabljena za besedila, je lahko berljiva.

| (6) | Vse varnostne oznake, oznake za opozorila, obveznosti in prepovedi vključujejo piktograme. |
| --- | --- |

(6)

Vse varnostne oznake, oznake za opozorila, obveznosti in prepovedi vključujejo piktograme.

| (7) | Oznake z otipnimi informacijami so zagotovljene v:






  — | straniščih za informacije o načinu uporabe in za klic na pomoč, če je potrebno, |
| --- | --- | --- |

(7)

Oznake z otipnimi informacijami so zagotovljene v:

—

straniščih za informacije o načinu uporabe in za klic na pomoč, če je potrebno,

| — | dvigalih v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [1] Dodatka A. |
| --- | --- |

—

dvigalih v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [1] Dodatka A.

| (8) | Za prikaz informacij o času, predstavljenih s števkami, se uporabi 24-urni sistem. |
| --- | --- |

(8)

Za prikaz informacij o času, predstavljenih s števkami, se uporabi 24-urni sistem.

| (9) | Naslednji posebni grafični simboli in piktogrami so zagotovljeni skupaj s simbolom za invalidski voziček v skladu z Dodatkom N:






  — | informacije o smeri za poti, posebej namenjene invalidskim vozičkom, |
| --- | --- | --- |

(9)

Naslednji posebni grafični simboli in piktogrami so zagotovljeni skupaj s simbolom za invalidski voziček v skladu z Dodatkom N:

—

informacije o smeri za poti, posebej namenjene invalidskim vozičkom,

| — | oznake za stranišča, dostopna z invalidskim vozičkom, in drugo opremo, če je ta na voljo, |
| --- | --- |

—

oznake za stranišča, dostopna z invalidskim vozičkom, in drugo opremo, če je ta na voljo,

| — | če so na peronu objavljene informacije o sestavi vlaka, oznake za mesto vstopa z invalidskim vozičkom.
  Simboli se lahko uporabijo skupaj z drugimi simboli (npr. za dvigalo, stranišče itd.). |
| --- | --- |

—

če so na peronu objavljene informacije o sestavi vlaka, oznake za mesto vstopa z invalidskim vozičkom.

Simboli se lahko uporabijo skupaj z drugimi simboli (npr. za dvigalo, stranišče itd.).

| (10) | Če so nameščene indukcijske zanke, so označene, kot je opisano v Dodatku N. |
| --- | --- |

(10)

Če so nameščene indukcijske zanke, so označene, kot je opisano v Dodatku N.

| (11) | V straniščih, dostopnih z invalidskim vozičkom, ki so opremljena z oprijemali na tečajih, je zagotovljen grafični simbol, ki prikazuje oprijemalo v zloženem in nameščenem položaju. |
| --- | --- |

(11)

V straniščih, dostopnih z invalidskim vozičkom, ki so opremljena z oprijemali na tečajih, je zagotovljen grafični simbol, ki prikazuje oprijemalo v zloženem in nameščenem položaju.

| (12) | Na enem mestu je drug ob drugem nameščenih največ pet piktogramov poleg usmerjevalne puščice za eno samo smer. |
| --- | --- |

(12)

Na enem mestu je drug ob drugem nameščenih največ pet piktogramov poleg usmerjevalne puščice za eno samo smer.

| (13) | Prikazovalniki so tako veliki, da lahko prikažejo imena posameznih postaj (ki so lahko okrajšana) ali besede sporočil. Vsako ime postaje ali besede sporočil so prikazani najmanj dve sekundi. Pojem ‚prikazovalnik‘ se razume kot kakršna koli podpora dinamičnih informacij. |
| --- | --- |

(13)

Prikazovalniki so tako veliki, da lahko prikažejo imena posameznih postaj (ki so lahko okrajšana) ali besede sporočil. Vsako ime postaje ali besede sporočil so prikazani najmanj dve sekundi. Pojem ‚prikazovalnik‘ se razume kot kakršna koli podpora dinamičnih informacij.

| (14) | Če se uporablja (vodoravno ali navpično) drseči prikaz, je vsaka cela beseda prikazana najmanj dve sekundi, hitrost vodoravnega drsenja pa ne presega šest črk ali številk na sekundo. |
| --- | --- |

(14)

Če se uporablja (vodoravno ali navpično) drseči prikaz, je vsaka cela beseda prikazana najmanj dve sekundi, hitrost vodoravnega drsenja pa ne presega šest črk ali številk na sekundo.

| (15) | Prikazovalniki so zasnovani za največjo razdaljo pri gledanju v skladu z naslednjo enačbo:
  Razdalja pri branju v mm, deljena z 250 = višina znakov (npr.: 10 000 mm/250 = 40 mm).“; |
| --- | --- |

(15)

Prikazovalniki so zasnovani za največjo razdaljo pri gledanju v skladu z naslednjo enačbo:

Razdalja pri branju v mm, deljena z 250 = višina znakov (npr.: 10 000 mm/250 = 40 mm).“;

| (15) | v točki 4.2.1.12 se črta točka 5; |
| --- | --- |

(15)

v točki 4.2.1.12 se črta točka 5;

| (16) | v točki 4.2.1.15 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Nivojski prehodi čez progo so dovoljeni v sklopu dostopa brez stopnic ali ovir.“; |
| --- | --- | --- |

(16)

v točki 4.2.1.15 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Nivojski prehodi čez progo so dovoljeni v sklopu dostopa brez stopnic ali ovir.“;

| (17) | v točki 4.2.2.1.1(1) se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:






  „— | hrbtišča drugega, v nasprotno smer obrnjenega sedeža, ki je na strani ob prehodu opremljen z držajem ali navpičnim oprijemalom ali drugim pripomočkom, ki ga lahko potnik uporabi za stabilnost, |
| --- | --- | --- |

(17)

v točki 4.2.2.1.1(1) se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:

„—

hrbtišča drugega, v nasprotno smer obrnjenega sedeža, ki je na strani ob prehodu opremljen z držajem ali navpičnim oprijemalom ali drugim pripomočkom, ki ga lahko potnik uporabi za stabilnost,

| — | oprijemala ali pregradne stene na strani sedeža ob prehodu.“; |
| --- | --- |

—

oprijemala ali pregradne stene na strani sedeža ob prehodu.“;

| (18) | točka 4.2.2.1.2.1 se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Prednostni sedeži in vozila s takimi sedeži so opremljeni z oznakami v skladu z Dodatkom N. Navede se, da morajo drugi potniki take sedeže prepustiti osebam, ki so upravičene do teh sedežev, če jih želijo uporabiti. Opremljenost z navedenimi oznakami se ne zahteva za enote, ki naj bi delovale izključno v okviru sistema rezervacij sedežev: to se navede v tehnični dokumentaciji iz točke 4.2.12 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

točka 4.2.2.1.2.1 se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Prednostni sedeži in vozila s takimi sedeži so opremljeni z oznakami v skladu z Dodatkom N. Navede se, da morajo drugi potniki take sedeže prepustiti osebam, ki so upravičene do teh sedežev, če jih želijo uporabiti. Opremljenost z navedenimi oznakami se ne zahteva za enote, ki naj bi delovale izključno v okviru sistema rezervacij sedežev: to se navede v tehnični dokumentaciji iz točke 4.2.12 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.“;

| (b) | točki 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:






  „(7) | Vsak prednostni sedež in prostor, ki je na voljo uporabniku sedeža, je v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A. |
| --- | --- | --- |

(b)

točki 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:

„(7)

Vsak prednostni sedež in prostor, ki je na voljo uporabniku sedeža, je v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.

| (8) | Celotna uporabna sedalna površina prednostnega sedeža je široka najmanj 450 mm (glej specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A).“; |
| --- | --- |

(8)

Celotna uporabna sedalna površina prednostnega sedeža je široka najmanj 450 mm (glej specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A).“;

| (19) | v točki 4.2.2.1.2.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Pri prednostnih sedežih, obrnjenih v isto smer, je prostor pred vsakim sedežem skladen s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.“; |
| --- | --- | --- |

(19)

v točki 4.2.2.1.2.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Pri prednostnih sedežih, obrnjenih v isto smer, je prostor pred vsakim sedežem skladen s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.“;

| (20) | točka 4.2.2.1.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.1.2.3   Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu









  (1) | Pri prednostnih sedežih, obrnjenih drug proti drugemu, znaša razdalja med sprednjima robovoma sedežnih blazin najmanj 600 mm (glej specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A). Taka razdalja se ohranja, tudi če eden od sedežev, obrnjenih drug proti drugemu, ni prednostni sedež. |
| --- | --- | --- |

(20)

točka 4.2.2.1.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.1.2.3   Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu

(1)

| (2) | Če sta drug proti drugemu obrnjena prednostna sedeža opremljena z mizico, znaša vodoravna razdalja med sprednjim robom sedežne blazine in sprednjim robom mizice najmanj 230 mm (glej specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A). Če eden od sedežev, obrnjenih drug proti drugemu, ni prednostni sedež, je razdalja od tega sedeža do mizice lahko manjša, če se med sprednjima robovoma sedežnih blazin ohrani razdalja, ki znaša 600 mm. Skladnost s to točko se ne zahteva za mizice, ki so pritrjene na steno in katerih dolžina ne presega središčnice sedeža ob oknu.“; |
| --- | --- |

(2)

| (21) | točka 4.2.2.2 se spremeni:






  (a) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Najmanjša razdalja na vzdolžni ravnini med zadnjim delom prostora za invalidski voziček in naslednjo površino je v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

točka 4.2.2.2 se spremeni:

(a)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„(4)

Najmanjša razdalja na vzdolžni ravnini med zadnjim delom prostora za invalidski voziček in naslednjo površino je v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.“;

| (b) | točki 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:






  „(8) | V prostoru za invalidski voziček ali neposredno pred njim ni nobene opreme, kot so nosilci za kolesa ali smuči. |
| --- | --- | --- |

(b)

točki 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:

„(8)

V prostoru za invalidski voziček ali neposredno pred njim ni nobene opreme, kot so nosilci za kolesa ali smuči.

| (9) | Ob vsakem prostoru za invalidski voziček ali nasproti njega je na voljo vsaj en sedež za spremljevalca, ki potuje z uporabnikom invalidskega vozička. Ta sedež zagotavlja enako raven udobja kot drugi potniški sedeži in je lahko tudi na nasprotni strani prehoda.“; |
| --- | --- |

(9)

Ob vsakem prostoru za invalidski voziček ali nasproti njega je na voljo vsaj en sedež za spremljevalca, ki potuje z uporabnikom invalidskega vozička. Ta sedež zagotavlja enako raven udobja kot drugi potniški sedeži in je lahko tudi na nasprotni strani prehoda.“;

| (c) | točka 12 se nadomesti z naslednjim:






  „(12) | Naprava za klic na pomoč je nameščena tako, da jo lahko uporabnik invalidskega vozička enostavno doseže, kot je prikazano v specifikaciji iz zaporedne številke [9] Dodatka A.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 12 se nadomesti z naslednjim:

„(12)

Naprava za klic na pomoč je nameščena tako, da jo lahko uporabnik invalidskega vozička enostavno doseže, kot je prikazano v specifikaciji iz zaporedne številke [9] Dodatka A.“;

| (d) | točka 14 se nadomesti z naslednjim:






  „(14) | Vmesnik naprave za klic na pomoč je določen v točki 5.3.2.6.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 14 se nadomesti z naslednjim:

„(14)

Vmesnik naprave za klic na pomoč je določen v točki 5.3.2.6.“;

| (22) | točka 4.2.2.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.3.2   Zunanja vrata









  (1) | Svetla širina vseh zunanjih odprtin vrat, namenjenih potnikom, znaša v odprtem položaju najmanj 800 mm. |
| --- | --- | --- |

(22)

točka 4.2.2.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.3.2   Zunanja vrata

(1)

| (2) | Na vlakih, katerih konstrukcijsko določena hitrost je manjša od 250 km/h, znaša svetla širina vrat za dostop z invalidskim vozičkom, ki omogočajo nivojski dostop, kot je opredeljen v točki 2.3, v odprtem položaju najmanj 1 000 mm. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Vse zunanje odprtine potniških vrat so na zunanji strani označene tako, da se vidno razlikujejo od preostalega stranskega dela vozila. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zunanje odprtine vrat za dostop z invalidskim vozičkom so odprtine vrat, ki so najbližje prostorom za invalidski voziček. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Vrata za dostop z invalidskim vozičkom so jasno označena z oznako v skladu z Dodatkom N. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Na notranji strani vozila je mesto zunanje odprtine vrat jasno označeno s kontrastno barvo tal ob vratih. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Med odpiranjem ali zapiranjem vrat ali pred njim se osebam v vlaku in zunaj njega dajejo zvočni in vidni signali. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Signali za odpiranje in zapiranje vrat so naslednji:






  (a) | ko se omogoči odpiranje vrat, se sproži signal za odpiranje vrat, ki traja najmanj pet sekund, če pa se vrata v tem času odprejo, lahko signal ugasne po treh sekundah; |
| --- | --- | --- |

(8)

(a)

ko se omogoči odpiranje vrat, se sproži signal za odpiranje vrat, ki traja najmanj pet sekund, če pa se vrata v tem času odprejo, lahko signal ugasne po treh sekundah;

| (b) | ko se vrata avtomatsko odprejo ali jih daljinsko odpre strojevodja ali drug član vlakovnega osebja, se sproži signal za odpiranje vrat, ki traja najmanj tri sekunde od začetka odpiranja vrat; |
| --- | --- |

(b)

ko se vrata avtomatsko odprejo ali jih daljinsko odpre strojevodja ali drug član vlakovnega osebja, se sproži signal za odpiranje vrat, ki traja najmanj tri sekunde od začetka odpiranja vrat;

| (c) | pred začetkom zapiranja vrat, ki se zapirajo avtomatsko ali daljinsko, se sproži signal za zapiranje vrat, ki se začne najmanj dve sekundi pred začetkom zapiranja vrat in se nadaljuje, dokler se vrata ne zaprejo; |
| --- | --- |

(c)

pred začetkom zapiranja vrat, ki se zapirajo avtomatsko ali daljinsko, se sproži signal za zapiranje vrat, ki se začne najmanj dve sekundi pred začetkom zapiranja vrat in se nadaljuje, dokler se vrata ne zaprejo;

| (d) | ko se vrata lokalno zaprejo (lahko jih zapre potnik ali vlakovno osebje), se sproži signal za zapiranje vrat, ki se začne po začetku delovanja naprave za upravljanje vrat in se nadaljuje, dokler se vrata ne zaprejo. |
| --- | --- |

(d)

ko se vrata lokalno zaprejo (lahko jih zapre potnik ali vlakovno osebje), se sproži signal za zapiranje vrat, ki se začne po začetku delovanja naprave za upravljanje vrat in se nadaljuje, dokler se vrata ne zaprejo.

Zvočni in vidni signal za zapiranje vrat se lahko opustita, kadar se vrata zapirajo iz drugih razlogov in ne zaradi odhoda ter če so na voljo druga sredstva za zmanjšanje tveganja poškodb potnikov in vlakovnega osebja. Zagotavljanje zvočnih in vidnih signalov za zapiranje vrat ali drugih sredstev je enako sprejeto v vseh državah članicah.

| (9) | Zvočni signal za odpiranje vrat za osebe zunaj vlaka se lahko opusti, če je na voljo signal za iskanje vrat. Signal za iskanje vrat traja ves čas, ko so vrata sproščena za odpiranje ali jih je mogoče odpreti ali oboje. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zvočni vir signalov vrat je nameščen v območju lokalne naprave za upravljanje vrat.
  Če ni naprave za upravljanje, je zvočni vir signalov vrat nameščen v bližini vrat.
  Če se za signal za zapiranje vrat uporablja ločen zvočni vir, je lahko nameščen v območju lokalne naprave za upravljanje ali v bližini vrat.
  Če je na voljo zunanji signal za iskanje vrat, je njegov zvočni vir nameščen v območju lokalne naprave za upravljanje vrat, zvočni vir signala za zapiranje vrat pa je nameščen v bližini odprtine vrat. |
| --- | --- |

(10)

Če ni naprave za upravljanje, je zvočni vir signalov vrat nameščen v bližini vrat.

Če se za signal za zapiranje vrat uporablja ločen zvočni vir, je lahko nameščen v območju lokalne naprave za upravljanje ali v bližini vrat.

Če je na voljo zunanji signal za iskanje vrat, je njegov zvočni vir nameščen v območju lokalne naprave za upravljanje vrat, zvočni vir signala za zapiranje vrat pa je nameščen v bližini odprtine vrat.

| (11) | Vidni signali so vidni v vlaku in zunaj njega ter so na takem mestu, da je čim manj možnosti, da jih zakrijejo potniki v predprostoru. Vidni signali so v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [19] Dodatka A. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Zvočni signali potniških vrat so v skladu s specifikacijo iz Dodatka G. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Vrata upravlja vlakovno osebje ali se upravljajo polavtomatsko (npr. s tipkami, na katere pritisnejo potniki) ali avtomatsko. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Elementi za upravljanje vrat so na krilu vrat ali ob njem. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Sredina elementov za upravljanje zunanjih vrat s perona ni manj kot 800 mm in ne več kot 1 200 mm nad peroni, merjeno navpično nad vsemi peroni, za katere je vlak zasnovan. Če je vlak zasnovan za eno višino perona, sredina elementov za upravljanje zunanjih vrat ni manj kot 800 mm in ne več kot 1 100 mm nad navedeno višino perona, merjeno navpično. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sredina elementov za upravljanje zunanjih vrat z notranje strani ni manj kot 800 mm in ne več kot 1 100 mm nad tlemi vozila, merjeno navpično.“; |
| --- | --- |

(16)

| (23) | točka 4.2.2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.4   Razsvetljava

  Najmanjše vrednosti povprečne osvetljenosti v območjih za potnike so v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [6] Dodatka A. Zahteve v zvezi z enotnostjo teh vrednosti se ne uporabljajo za skladnost s to TSI.“; |
| --- | --- |

(23)

točka 4.2.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.4   Razsvetljava

Najmanjše vrednosti povprečne osvetljenosti v območjih za potnike so v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [6] Dodatka A. Zahteve v zvezi z enotnostjo teh vrednosti se ne uporabljajo za skladnost s to TSI.“;

| (24) | točka 4.2.2.6 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.6   Prehodi









  (1) | Od vhoda v vozilo naslednji deli prehoda potekajo v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [17] Dodatka A:






  — | skozi vozila, |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

točka 4.2.2.6 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.6   Prehodi

(1)

—

skozi vozila,

| — | med sosednjimi vozili enotne vlakovne kompozicije, |
| --- | --- |

—

med sosednjimi vozili enotne vlakovne kompozicije,

| — | od in do vrat za dostop z invalidskim vozičkom, prostorov za invalidski voziček in območij, dostopnih z invalidskim vozičkom, vključno s spalniki in univerzalnimi stranišči, če so ti zagotovljeni. |
| --- | --- |

—

od in do vrat za dostop z invalidskim vozičkom, prostorov za invalidski voziček in območij, dostopnih z invalidskim vozičkom, vključno s spalniki in univerzalnimi stranišči, če so ti zagotovljeni.

| (2) | Zahteve glede najmanjše višine ni treba preverjati na:






  — | vseh območjih dvonivojskih vozil, |
| --- | --- | --- |

(2)

—

vseh območjih dvonivojskih vozil,

| — | sredinskih prehodih in območjih vrat enonivojskih vozil. |
| --- | --- |

—

sredinskih prehodih in območjih vrat enonivojskih vozil.

Na navedenih območjih je dovoljen manjši prostor nad glavo zaradi strukturnih omejitev (profila, fizičnega prostora).

| (3) | Ob prostoru za invalidski voziček in na drugih mestih, kjer se mora invalidski voziček obrniti za 180°, je zagotovljen prostor za obračanje s premerom, ki znaša najmanj 1 500 mm. Del tega prostora za obračanje je lahko tudi prostor za invalidski voziček. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Če mora uporabnik invalidskega vozička spremeniti smer, je širina prehoda obeh hodnikov ali hodnika in vrat v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [17] Dodatka A.“; |
| --- | --- |

(4)

| (25) | v točki 4.2.2.7.1 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | Vidne informacije iz točke 1 se jasno razlikujejo od ozadja. |
| --- | --- | --- |

(25)

v točki 4.2.2.7.1 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

Vidne informacije iz točke 1 se jasno razlikujejo od ozadja.

| (3) | Pisava, uporabljena za besedila iz točke 1, je lahko berljiva.“; |
| --- | --- |

(3)

Pisava, uporabljena za besedila iz točke 1, je lahko berljiva.“;

| (26) | v točki 4.2.2.7.2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Na enem mestu je poleg usmerjevalne puščice za eno samo smer drug ob drugem nameščenih največ pet piktogramov.“; |
| --- | --- | --- |

(26)

v točki 4.2.2.7.2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Na enem mestu je poleg usmerjevalne puščice za eno samo smer drug ob drugem nameščenih največ pet piktogramov.“;

| (27) | točka 4.2.2.7.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.7.3   Dinamične vidne informacije









  (1) | Končna postaja ali pot je prikazana na zunanji strani vlaka na strani perona, ob vsaj enih vratih za dostop potnikov, na vsaj vsakem drugem vozilu vlaka. |
| --- | --- | --- |

(27)

točka 4.2.2.7.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.7.3   Dinamične vidne informacije

(1)

| (2) | Če vlaki obratujejo v železniškem sistemu, v katerem so na peronih postaj vsakih 50 m ali pogosteje prikazane dinamične vidne informacije, in če so informacije o končni postaji ali poti prikazane tudi na sprednji strani vlaka, prikaz teh informacij na bočni strani vozil ni obvezen. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Končna postaja ali pot vlaka je prikazana v vsakem vozilu. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Naslednja postaja vlaka je prikazana tako, da jo je mogoče prebrati z najmanj 51 % potniških sedežev v vsakem vozilu, vključno z 51 % prednostnih sedežev in z vseh prostorov za invalidski voziček. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sistem dinamičnih vidnih informacij je zmožen prikazati naslednjo postajo vlaka vsaj dve minuti pred prihodom vlaka na zadevno postajo. Če je naslednja postaja oddaljena manj kot dve minuti predvidene vožnje, je sistem zmožen naslednjo postajo prikazati takoj po odhodu s prejšnje postaje. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zahteva iz točke 4 se ne uporablja za vagone z oddelki, ki imajo največ osem sedežev in hodnik ob strani. Vendar pa so te informacije vidne osebam, ki stojijo zunaj oddelka na hodniku, in potnikom na prostoru za invalidski voziček. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Sistem dinamičnih vidnih informacij lahko informacije o naslednji postaji prikaže na istem prikazovalniku kot informacije o končni postaji. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Če je sistem avtomatski, omogoča preklice in popravke nepravilnih ali zavajajočih informacij. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Notranji in zunanji prikazovalniki so v skladu z zahtevami iz točk 10 do 13. V navedenih točkah se pojem ‚prikazovalnik‘ razume kot kakršna koli podpora dinamičnih informacij. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Vsako ime postaje (ki je lahko skrajšano) ali besede sporočil so prikazani najmanj dve sekundi. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Če se uporablja (vodoravno ali navpično) drseči prikaz, je vsaka cela beseda prikazana najmanj dve sekundi, hitrost vodoravnega drsenja pa ne presega povprečno šest črk ali številk na sekundo. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Na zunanjih prikazovalnikih je najmanjša višina znakov 70 mm na sprednjih prikazovalnikih in 35 mm na stranskih prikazovalnikih. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Notranji prikazovalniki so zasnovani za največjo razdaljo pri gledanju v skladu s formulo iz preglednice 5a.

  Preglednica 5a


  Največja razdalja pri gledanju notranjih prikazovalnikov za tirna vozila







  Razdalja pri branju | Višina znakov |
| --- | --- | --- |
| < 8 750  mm | (razdalja pri branju/250) mm |
| 8 750 do 10 000  mm | 35 mm |
| > 10 000  mm | (razdalja pri branju/285) mm“ |

(13)

Preglednica 5a

Največja razdalja pri gledanju notranjih prikazovalnikov za tirna vozila

Razdalja pri branju

Višina znakov

< 8 750  mm

(razdalja pri branju/250) mm

8 750 do 10 000  mm

35 mm

> 10 000  mm

(razdalja pri branju/285) mm“

| (28) | točka 4.2.2.8 se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Prva in zadnja stopnica sta označeni vsaj s trakom v kontrastni barvi po celotni širini stopnice na sprednji in zgornji površini čelnega vogala stopnice, pri čemer je globina traku:






  — | 45 mm do 55 mm na sprednji površini, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(28)

točka 4.2.2.8 se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Prva in zadnja stopnica sta označeni vsaj s trakom v kontrastni barvi po celotni širini stopnice na sprednji in zgornji površini čelnega vogala stopnice, pri čemer je globina traku:

—

45 mm do 55 mm na sprednji površini,

| — | 45 mm do 75 mm na zgornji površini.“; |
| --- | --- |

—

45 mm do 75 mm na zgornji površini.“;

| (b) | v preglednici 6 v točki 7 se besedilo v drugi vrstici nadomesti z naslednjim:

  „Poti med zunanjimi vrati za dostop z invalidskim vozičkom, prostorom za invalidski voziček, spalnikom, dostopnim z invalidskim vozičkom, in univerzalnim straniščem“; |
| --- | --- |

(b)

v preglednici 6 v točki 7 se besedilo v drugi vrstici nadomesti z naslednjim:

„Poti med zunanjimi vrati za dostop z invalidskim vozičkom, prostorom za invalidski voziček, spalnikom, dostopnim z invalidskim vozičkom, in univerzalnim straniščem“;

| (29) | v točki 4.2.2.9 se točka 5 nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Oprijemala iz točke 4 so:






  — | navpična oprijemala, ki segajo od 700 mm do 1 200 mm nad prag prve stopnice, za vse zunanje odprtine vrat, |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

v točki 4.2.2.9 se točka 5 nadomesti z naslednjim:

„(5)

Oprijemala iz točke 4 so:

—

navpična oprijemala, ki segajo od 700 mm do 1 200 mm nad prag prve stopnice, za vse zunanje odprtine vrat,

| — | dodatna oprijemala na višini od 800 mm do 900 mm nad prvo uporabno stopnico in so vzporedna s črto čelnih vogalov stopnice, za odprtine vrat z več kot dvema vstopnima stopnicama.“; |
| --- | --- |

—

dodatna oprijemala na višini od 800 mm do 900 mm nad prvo uporabno stopnico in so vzporedna s črto čelnih vogalov stopnice, za odprtine vrat z več kot dvema vstopnima stopnicama.“;

| (30) | v točki 4.2.2.10 se točka 9 nadomesti z naslednjim:






  „(9) | Napravi za klic na pomoč iz točk 7 in 8 sta nameščeni na različnih navpičnih površinah spalnika.“; |
| --- | --- | --- |

(30)

v točki 4.2.2.10 se točka 9 nadomesti z naslednjim:

„(9)

Napravi za klic na pomoč iz točk 7 in 8 sta nameščeni na različnih navpičnih površinah spalnika.“;

| (31) | v točki 4.2.2.11.1 se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Tehnična dokumentacija iz točke 4.2.12 TSI lokomotive in potniška tirna vozila vključuje informacije o:






  — | višini in odmiku teoretičnega perona, katerih rezultat je navpični vmesni prostor (δ
  ν+
  ), ki meri 230 mm, in vodoravni vmesni prostor (δh), ki meri 200 mm, s točke na sredini čelnega vogala najnižje stopnice tirnega vozila na ravni progi brez naklona, |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

v točki 4.2.2.11.1 se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„(3)

Tehnična dokumentacija iz točke 4.2.12 TSI lokomotive in potniška tirna vozila vključuje informacije o:

—

višini in odmiku teoretičnega perona, katerih rezultat je navpični vmesni prostor (δ
  ν+
  ), ki meri 230 mm, in vodoravni vmesni prostor (δh), ki meri 200 mm, s točke na sredini čelnega vogala najnižje stopnice tirnega vozila na ravni progi brez naklona,

| — | višini in odmiku teoretičnega perona, katerih rezultat je navpični vmesni prostor (δν–), ki meri 160 mm, in vodoravni vmesni prostor (δh), ki meri 200 mm, s točke na sredini čelnega vogala najnižje stopnice tirnega vozila na ravni progi brez naklona.“; |
| --- | --- |

—

višini in odmiku teoretičnega perona, katerih rezultat je navpični vmesni prostor (δν–), ki meri 160 mm, in vodoravni vmesni prostor (δh), ki meri 200 mm, s točke na sredini čelnega vogala najnižje stopnice tirnega vozila na ravni progi brez naklona.“;

| (32) | v točki 4.2.2.11.2 se točka 7 nadomesti z naslednjim:






  „(7) | Do predprostora se povzpne po največ štirih stopnicah, od katerih je ena lahko zunanja.“; |
| --- | --- | --- |

(32)

v točki 4.2.2.11.2 se točka 7 nadomesti z naslednjim:

„(7)

Do predprostora se povzpne po največ štirih stopnicah, od katerih je ena lahko zunanja.“;

| (33) | v točki 4.2.2.12.1 se točka 3 nadomesti s „Se ne uporablja.“; |
| --- | --- |

(33)

v točki 4.2.2.12.1 se točka 3 nadomesti s „Se ne uporablja.“;

| (34) | točka 4.2.2.12.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.12.3   Dvigalo na vozilu









  (1) | Dvigalo na vozilu je naprava, ki je vgrajena na območju vrat vozila in omogoča premostitev največje razlike v višini med tlemi vozila in peronom postaje, na kateri se uporablja. |
| --- | --- | --- |

(34)

točka 4.2.2.12.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.12.3   Dvigalo na vozilu

(1)

| (2) | Ko je dvigalo v zloženem položaju, je najmanjša svetla širina odprtine vrat v skladu s točko 4.2.2.3.2. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dvigala na vozilu izpolnjujejo zahteve iz točke 5.3.2.10.“; |
| --- | --- |

(3)

| (35) | v točki 4.3.2 se preglednica 11 nadomesti z naslednjim:
  „Preglednica 11


  Vmesnik s podsistemom tirna vozila









  Ta TSI | TSI lokomotive in potniška tirna vozila |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Podsistem tirna vozila | 4.2.2 | Postavke v zvezi s potniki | 4.2.5 |
| Tirna vozila, namenjena izključno za obratovanje v okviru sistema za rezervacijo sedežev | 4.2.2.1.2.1 | Splošna dokumentacija | 4.2.12.2 |
| Višina in odmik teoretičnih peronov | 4.2.2.11.1 | Splošna dokumentacija | 4.2.12.2 |
| Premična stopnica in premostitvena plošča | 4.2.2.12.1 | Sistem za zapiranje in blokado vrat | 4.2.5.5.7“ |

(35)

v točki 4.3.2 se preglednica 11 nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 11

Vmesnik s podsistemom tirna vozila

Ta TSI

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Podsistem tirna vozila

4.2.2

Postavke v zvezi s potniki

4.2.5

Tirna vozila, namenjena izključno za obratovanje v okviru sistema za rezervacijo sedežev

4.2.2.1.2.1

Splošna dokumentacija

4.2.12.2

Višina in odmik teoretičnih peronov

4.2.2.11.1

Splošna dokumentacija

4.2.12.2

Premična stopnica in premostitvena plošča

4.2.2.12.1

Sistem za zapiranje in blokado vrat

4.2.5.5.7“

| (36) | v drugem odstavku točke 4.4 se doda naslednji stavek:

  „Naslednji operativni predpisi se uporabljajo za obratovanje celotnih podsistemov infrastruktura in tirna vozila.“; |
| --- | --- |

(36)

v drugem odstavku točke 4.4 se doda naslednji stavek:

„Naslednji operativni predpisi se uporabljajo za obratovanje celotnih podsistemov infrastruktura in tirna vozila.“;

| (37) | točka 4.4.1 se spremeni:






  (a) | prva alinea se nadomesti z naslednjim:
  „–   Splošno
  Upravljavec infrastrukture, upravljavec postaje ali prevoznik v železniškem prometu ima pisne smernice, ki zagotavljajo, da imajo vsi invalidi in vse funkcionalno ovirane osebe ves čas obratovanja dostop do potniške infrastrukture v skladu s tehničnimi zahtevami te TSI. Poleg tega so te smernice, če je to ustrezno, združljive s smernicami katerega koli prevoznika v železniškem prometu, ki bi želel uporabljati prostore (glej točko 4.4.2). Smernice se izvajajo z ustreznim obveščanjem osebja, postopki in usposabljanjem. Smernice za infrastrukturo med drugim vključujejo operativne predpise za naslednje primere:“; |
| --- | --- | --- |

(37)

točka 4.4.1 se spremeni:

(a)

prva alinea se nadomesti z naslednjim:

„–   Splošno

Upravljavec infrastrukture, upravljavec postaje ali prevoznik v železniškem prometu ima pisne smernice, ki zagotavljajo, da imajo vsi invalidi in vse funkcionalno ovirane osebe ves čas obratovanja dostop do potniške infrastrukture v skladu s tehničnimi zahtevami te TSI. Poleg tega so te smernice, če je to ustrezno, združljive s smernicami katerega koli prevoznika v železniškem prometu, ki bi želel uporabljati prostore (glej točko 4.4.2). Smernice se izvajajo z ustreznim obveščanjem osebja, postopki in usposabljanjem. Smernice za infrastrukturo med drugim vključujejo operativne predpise za naslednje primere:“;

| (b) | petindvajseta alinea se nadomesti z naslednjim:

  „Pogoji, pod katerimi se invalidom in funkcionalno oviranim osebam zagotovi pomoč, so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 2021/782 (*3).

  (*3)  Uredba (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 172, 17.5.2021, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(b)

petindvajseta alinea se nadomesti z naslednjim:

„Pogoji, pod katerimi se invalidom in funkcionalno oviranim osebam zagotovi pomoč, so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 2021/782 (*3).

(*3)  Uredba (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 172, 17.5.2021, str. 1).“;"

| (38) | točka 4.4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.4.2   Podsistem tirna vozila

  Ob upoštevanju bistvenih zahtev iz poglavja 3 so operativni predpisi, ki veljajo posebej za podsistem tirna vozila v zvezi z dostopnostjo za invalide in funkcionalno ovirane osebe, naslednji:
  4.4.2.1   Splošno

  Prevoznik v železniškem prometu ima pisne smernice, ki zagotavljajo, da je dostop do potniških tirnih vozil ves čas obratovanja v skladu s tehničnimi zahtevami te TSI. Poleg tega so te smernice združljive s smernicami upravljavca infrastrukture ali upravljavca postaje (glej točko 4.4.1). Smernice se izvajajo z ustreznim obveščanjem osebja, postopki in usposabljanjem. Smernice za tirna vozila med drugim vključujejo operativne predpise za naslednje primere:
  4.4.2.2   Dostop do prednostnih sedežev in njihova rezervacija

  V zvezi s sedeži, ki so razvrščeni kot ‚prednostni sedeži‘, sta dve možnosti: (i) nerezervirano in (ii) rezervirano (glej točko 4.2.2.1.2.1(2)). V primeru (i) so operativni predpisi namenjeni drugim potnikom (tj. z oznakami), od katerih zahtevajo, da dajo prednost invalidom in funkcionalno oviranim osebam, ki so upravičeni do uporabe teh sedežev, in da jim ustrezno odstopijo zasedene prednostne sedeže. V primeru (ii) prevoznik v železniškem prometu izvaja operativne predpise, ki zagotavljajo enakopravno obravnavo invalidov in funkcionalno oviranih oseb v sistemu rezervacij vozovnic. Ti predpisi zagotavljajo, da so prednostni sedeži do določenega časa pred odhodom vlaka za rezervacije na voljo samo invalidom in funkcionalno oviranim osebam. Po navedenem času pred odhodom lahko prednostne sedeže rezervirajo vsi potniki, vključno z invalidi in funkcionalno oviranimi osebami.
  4.4.2.3   Prevoz psov pomočnikov

  Sprejmejo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da se invalidom in funkcionalno oviranim osebam prevoz psa pomočnika ne zaračunava dodatno.
  4.4.2.4   Dostop do prostorov za invalidske vozičke in njihova rezervacija

  Predpisi za dostop do prednostnih sedežev in njihovo rezervacijo veljajo tudi za prostore za invalidski voziček, pri čemer imajo prednost samo uporabniki invalidskega vozička. Operativni predpisi tudi zagotavljajo, da spremljevalec (ki ni funkcionalno ovirana oseba) lahko sedi na (i) rezerviranem ali (ii) nerezerviranem sedežu ob ali nasproti prostora za invalidski voziček.
  4.4.2.5   Dostop do univerzalnih spalnikov in njihova rezervacija

  Predpisi za rezervacijo prednostnih sedežev veljajo tudi za univerzalne spalnike (glej točko 4.2.2.10). Operativni predpisi pa prepovedujejo uporabo univerzalnih spalnikov brez rezervacije (tj. vedno je obvezna vnaprejšnja rezervacija).
  4.4.2.6   Aktiviranje zunanjih vrat, ki ga izvede vlakovno osebje

  Izvajajo se operativni predpisi o postopku aktiviranja zunanjih vrat, ki ga izvede vlakovno osebje, da se zagotovi varnost za vse potnike, vključno z invalidi in funkcionalno oviranimi osebami (glej točko 4.2.2.3.2).
  4.4.2.7   Naprava za klic na pomoč na prostoru za invalidski voziček, v univerzalnih straniščih ali spalnikih, dostopnih z invalidskim vozičkom

  Izvajajo se operativni predpisi, da se zagotovita ustrezno odzivanje in ukrepanje vlakovnega osebja ob aktiviranju naprave za klic na pomoč (glej točke 4.2.2.2, 4.2.2.5 in 4.2.2.10). Odzivanje in ukrepanje se lahko razlikujeta glede na vir klica na pomoč.
  4.4.2.8   Razsvetljava

  Če je vsak potniški sedež opremljen s posamezno lučjo, je dovoljeno zmanjšati raven osvetlitve v enoti glede na vrsto obratovanja (npr. nočni prevoz, udobje potnikov). Izpolnjene morajo biti zahteve iz specifikacije iz zaporedne številke [6] Dodatka A.
  4.4.2.9   Zvočna varnostna navodila v izrednih primerih

  Izvajajo se operativni predpisi o prenosu zvočnih varnostnih navodil za potnike v izrednih primerih (glej točko 4.2.2.7.4). Ti predpisi vključujejo tudi naravo navodil in način prenosa.
  4.4.2.10   Vidne in zvočne informacije – nadzor oglasov

  Na voljo so podatki o poti ali omrežju, v katerem vozi vlak (prevoznik v železniškem prometu se odloči, kako se zagotovijo te informacije).
  Informacije o poti se ne združujejo z oglasi.

  Opomba: splošne informacije o storitvah javnega prevoza se v okviru te točke ne obravnavajo kot oglasi.
  4.4.2.11   Avtomatski informacijski sistemi – ročno popravljanje napačnih ali zavajajočih informacij

  Izvajajo se operativni predpisi, na podlagi katerih lahko vlakovno osebje preveri ali popravi napačne avtomatsko predvajane informacije (glej točko 4.2.2.7).
  4.4.2.12   Predpisi za najavljanje končne in naslednje postaje

  Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da se naslednja postaja najavi vsaj dve minuti pred prihodom nanjo in da se takoj, ko se vlak ustavi, na prikazovalnikih za dinamične informacije znova prikaže končna postaja (glej točko 4.2.2.7).
  4.4.2.13   Predpisi o sestavi vlaka, ki zagotavljajo uporabnost pripomočkov za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov glede na ureditev peronov

  Izvajajo se operativni predpisi, da se ob upoštevanju sprememb sestave vlaka lahko določijo varna območja uporabe pripomočkov za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov glede na mesto zaustavitve vlaka.
  4.4.2.14   Varnost ročnih pripomočkov in pripomočkov na mehanski pogon za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov

  Izvajajo se operativni predpisi o upravljanju pripomočkov za vstop, za kar je odgovorno vlakovno in postajno osebje. Pri ročno upravljanih napravah postopki zagotavljajo, da se od osebja zahteva kar najmanj fizičnega napora. Pri električnih napravah postopki zagotavljajo zanesljivo delovanje v izrednih primerih ob izpadu energije. Izvaja se operativni predpis o uporabi premične varnostne pregrade na dvigalih za invalidske vozičke, za kar je odgovorno vlakovno ali postajno osebje.
  Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da lahko vlakovno in postajno osebje varno upravlja klančine za vstop pri nameščanju, zavarovanju, dviganju, spuščanju in shranjevanju.
  4.4.2.15   Pomoč pri vstopu na vlak in izstopu iz njega

  Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da se osebje zaveda, da invalidi in funkcionalno ovirane osebe morda potrebujejo pomoč pri vstopanju na vlak in izstopanju iz njega, ter po potrebi zagotovi tako pomoč.
  Pogoji, pod katerimi se invalidom in funkcionalno oviranim osebam zagotovi pomoč, so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 2021/782.
  4.4.2.16   Peron – območje uporabe pripomočka za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov

  Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje skupaj določita območje na peronu, kjer se bo pripomoček verjetno uporabljal, in dokažeta veljavnost namena tega območja. Navedeno območje je združljivo z obstoječimi peroni, na katerih so predvideni postanki vlaka.
  Zato se za izpolnitev te zahteve mesto zaustavitve vlaka v nekaterih primerih prilagodi.
  Izvajajo se operativni predpisi, da se ob upoštevanju različnih sestav vlaka (glej točko 4.2.1.12) lahko določi mesto zaustavitve vlaka glede na območja uporabe pripomočkov za vstop.
  4.4.2.17   Zasilna namestitev premičnih stopnic

  Izvajajo se operativni predpisi za zasilno shranjevanje ali namestitev premostitvene plošče ob izpadu energije.
  4.4.2.18   Obratovalne sestave tirnih vozil, ki so ali niso v skladu s to TSI

  Pri sestavljanju vlaka iz skladnih in neskladnih tirnih vozil se izvajajo operativni postopki, ki zagotavljajo, da sta na vlaku zagotovljena vsaj dva prostora za invalidske vozičke v skladu s to TSI. Če so na vlaku na voljo stranišča, se zagotovi, da imajo uporabniki invalidskih vozičkov dostop do univerzalnega stranišča.
  Pri takih sestavah tirnih vozil se z ustreznimi postopki zagotovi, da so v vseh vozilih na voljo vidne in zvočne informacije o poti.
  Pri takih sestavah je dopustno, da sistemi dinamičnih informacij, prostor za invalidski voziček, univerzalno stranišče, spalniki, dostopni z invalidskim vozičkom, in naprave za klic na pomoč ne delujejo v celoti.
  4.4.2.19   Sestavljanje vlakov iz posameznih vozil, ki so skladna s to TSI

  Če je vlak sestavljen iz vozil, ki so bila posamično ocenjena v skladu s točko 6.2.7, se izvajajo operativni postopki, da se zagotovi skladnost celotnega vlaka s točko 4.2 te TSI.
  4.4.2.20   Zagotavljanje storitev na vlakih

  Če se potnikom na določenem območju vlaka zagotavlja storitev, pri čemer uporabniki invalidskih vozičkov nimajo dostopa do tega območja, se vzpostavijo operativna sredstva, s katerimi se zagotovi, da:






  (a) | je uporabnikom invalidskih vozičkov na voljo brezplačna pomoč, ki jim omogoča, da pridejo do mesta zagotavljanja storitve, ali |
| --- | --- | --- |

(38)

točka 4.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.4.2   Podsistem tirna vozila

Ob upoštevanju bistvenih zahtev iz poglavja 3 so operativni predpisi, ki veljajo posebej za podsistem tirna vozila v zvezi z dostopnostjo za invalide in funkcionalno ovirane osebe, naslednji:

4.4.2.1   Splošno

Prevoznik v železniškem prometu ima pisne smernice, ki zagotavljajo, da je dostop do potniških tirnih vozil ves čas obratovanja v skladu s tehničnimi zahtevami te TSI. Poleg tega so te smernice združljive s smernicami upravljavca infrastrukture ali upravljavca postaje (glej točko 4.4.1). Smernice se izvajajo z ustreznim obveščanjem osebja, postopki in usposabljanjem. Smernice za tirna vozila med drugim vključujejo operativne predpise za naslednje primere:

4.4.2.2   Dostop do prednostnih sedežev in njihova rezervacija

V zvezi s sedeži, ki so razvrščeni kot ‚prednostni sedeži‘, sta dve možnosti: (i) nerezervirano in (ii) rezervirano (glej točko 4.2.2.1.2.1(2)). V primeru (i) so operativni predpisi namenjeni drugim potnikom (tj. z oznakami), od katerih zahtevajo, da dajo prednost invalidom in funkcionalno oviranim osebam, ki so upravičeni do uporabe teh sedežev, in da jim ustrezno odstopijo zasedene prednostne sedeže. V primeru (ii) prevoznik v železniškem prometu izvaja operativne predpise, ki zagotavljajo enakopravno obravnavo invalidov in funkcionalno oviranih oseb v sistemu rezervacij vozovnic. Ti predpisi zagotavljajo, da so prednostni sedeži do določenega časa pred odhodom vlaka za rezervacije na voljo samo invalidom in funkcionalno oviranim osebam. Po navedenem času pred odhodom lahko prednostne sedeže rezervirajo vsi potniki, vključno z invalidi in funkcionalno oviranimi osebami.

4.4.2.3   Prevoz psov pomočnikov

Sprejmejo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da se invalidom in funkcionalno oviranim osebam prevoz psa pomočnika ne zaračunava dodatno.

4.4.2.4   Dostop do prostorov za invalidske vozičke in njihova rezervacija

Predpisi za dostop do prednostnih sedežev in njihovo rezervacijo veljajo tudi za prostore za invalidski voziček, pri čemer imajo prednost samo uporabniki invalidskega vozička. Operativni predpisi tudi zagotavljajo, da spremljevalec (ki ni funkcionalno ovirana oseba) lahko sedi na (i) rezerviranem ali (ii) nerezerviranem sedežu ob ali nasproti prostora za invalidski voziček.

4.4.2.5   Dostop do univerzalnih spalnikov in njihova rezervacija

Predpisi za rezervacijo prednostnih sedežev veljajo tudi za univerzalne spalnike (glej točko 4.2.2.10). Operativni predpisi pa prepovedujejo uporabo univerzalnih spalnikov brez rezervacije (tj. vedno je obvezna vnaprejšnja rezervacija).

4.4.2.6   Aktiviranje zunanjih vrat, ki ga izvede vlakovno osebje

Izvajajo se operativni predpisi o postopku aktiviranja zunanjih vrat, ki ga izvede vlakovno osebje, da se zagotovi varnost za vse potnike, vključno z invalidi in funkcionalno oviranimi osebami (glej točko 4.2.2.3.2).

4.4.2.7   Naprava za klic na pomoč na prostoru za invalidski voziček, v univerzalnih straniščih ali spalnikih, dostopnih z invalidskim vozičkom

Izvajajo se operativni predpisi, da se zagotovita ustrezno odzivanje in ukrepanje vlakovnega osebja ob aktiviranju naprave za klic na pomoč (glej točke 4.2.2.2, 4.2.2.5 in 4.2.2.10). Odzivanje in ukrepanje se lahko razlikujeta glede na vir klica na pomoč.

4.4.2.8   Razsvetljava

Če je vsak potniški sedež opremljen s posamezno lučjo, je dovoljeno zmanjšati raven osvetlitve v enoti glede na vrsto obratovanja (npr. nočni prevoz, udobje potnikov). Izpolnjene morajo biti zahteve iz specifikacije iz zaporedne številke [6] Dodatka A.

4.4.2.9   Zvočna varnostna navodila v izrednih primerih

Izvajajo se operativni predpisi o prenosu zvočnih varnostnih navodil za potnike v izrednih primerih (glej točko 4.2.2.7.4). Ti predpisi vključujejo tudi naravo navodil in način prenosa.

4.4.2.10   Vidne in zvočne informacije – nadzor oglasov

Na voljo so podatki o poti ali omrežju, v katerem vozi vlak (prevoznik v železniškem prometu se odloči, kako se zagotovijo te informacije).

Informacije o poti se ne združujejo z oglasi.

Opomba: splošne informacije o storitvah javnega prevoza se v okviru te točke ne obravnavajo kot oglasi.

4.4.2.11   Avtomatski informacijski sistemi – ročno popravljanje napačnih ali zavajajočih informacij

Izvajajo se operativni predpisi, na podlagi katerih lahko vlakovno osebje preveri ali popravi napačne avtomatsko predvajane informacije (glej točko 4.2.2.7).

4.4.2.12   Predpisi za najavljanje končne in naslednje postaje

Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da se naslednja postaja najavi vsaj dve minuti pred prihodom nanjo in da se takoj, ko se vlak ustavi, na prikazovalnikih za dinamične informacije znova prikaže končna postaja (glej točko 4.2.2.7).

4.4.2.13   Predpisi o sestavi vlaka, ki zagotavljajo uporabnost pripomočkov za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov glede na ureditev peronov

Izvajajo se operativni predpisi, da se ob upoštevanju sprememb sestave vlaka lahko določijo varna območja uporabe pripomočkov za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov glede na mesto zaustavitve vlaka.

4.4.2.14   Varnost ročnih pripomočkov in pripomočkov na mehanski pogon za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov

Izvajajo se operativni predpisi o upravljanju pripomočkov za vstop, za kar je odgovorno vlakovno in postajno osebje. Pri ročno upravljanih napravah postopki zagotavljajo, da se od osebja zahteva kar najmanj fizičnega napora. Pri električnih napravah postopki zagotavljajo zanesljivo delovanje v izrednih primerih ob izpadu energije. Izvaja se operativni predpis o uporabi premične varnostne pregrade na dvigalih za invalidske vozičke, za kar je odgovorno vlakovno ali postajno osebje.

Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da lahko vlakovno in postajno osebje varno upravlja klančine za vstop pri nameščanju, zavarovanju, dviganju, spuščanju in shranjevanju.

4.4.2.15   Pomoč pri vstopu na vlak in izstopu iz njega

Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo, da se osebje zaveda, da invalidi in funkcionalno ovirane osebe morda potrebujejo pomoč pri vstopanju na vlak in izstopanju iz njega, ter po potrebi zagotovi tako pomoč.

Pogoji, pod katerimi se invalidom in funkcionalno oviranim osebam zagotovi pomoč, so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 2021/782.

4.4.2.16   Peron – območje uporabe pripomočka za vstop uporabnikov invalidskih vozičkov

Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje skupaj določita območje na peronu, kjer se bo pripomoček verjetno uporabljal, in dokažeta veljavnost namena tega območja. Navedeno območje je združljivo z obstoječimi peroni, na katerih so predvideni postanki vlaka.

Zato se za izpolnitev te zahteve mesto zaustavitve vlaka v nekaterih primerih prilagodi.

Izvajajo se operativni predpisi, da se ob upoštevanju različnih sestav vlaka (glej točko 4.2.1.12) lahko določi mesto zaustavitve vlaka glede na območja uporabe pripomočkov za vstop.

4.4.2.17   Zasilna namestitev premičnih stopnic

Izvajajo se operativni predpisi za zasilno shranjevanje ali namestitev premostitvene plošče ob izpadu energije.

4.4.2.18   Obratovalne sestave tirnih vozil, ki so ali niso v skladu s to TSI

Pri sestavljanju vlaka iz skladnih in neskladnih tirnih vozil se izvajajo operativni postopki, ki zagotavljajo, da sta na vlaku zagotovljena vsaj dva prostora za invalidske vozičke v skladu s to TSI. Če so na vlaku na voljo stranišča, se zagotovi, da imajo uporabniki invalidskih vozičkov dostop do univerzalnega stranišča.

Pri takih sestavah tirnih vozil se z ustreznimi postopki zagotovi, da so v vseh vozilih na voljo vidne in zvočne informacije o poti.

Pri takih sestavah je dopustno, da sistemi dinamičnih informacij, prostor za invalidski voziček, univerzalno stranišče, spalniki, dostopni z invalidskim vozičkom, in naprave za klic na pomoč ne delujejo v celoti.

4.4.2.19   Sestavljanje vlakov iz posameznih vozil, ki so skladna s to TSI

Če je vlak sestavljen iz vozil, ki so bila posamično ocenjena v skladu s točko 6.2.7, se izvajajo operativni postopki, da se zagotovi skladnost celotnega vlaka s točko 4.2 te TSI.

4.4.2.20   Zagotavljanje storitev na vlakih

Če se potnikom na določenem območju vlaka zagotavlja storitev, pri čemer uporabniki invalidskih vozičkov nimajo dostopa do tega območja, se vzpostavijo operativna sredstva, s katerimi se zagotovi, da:

(a)

je uporabnikom invalidskih vozičkov na voljo brezplačna pomoč, ki jim omogoča, da pridejo do mesta zagotavljanja storitve, ali

| (b) | se storitev uporabnikom invalidskih vozičkov brezplačno zagotavlja na prostorih za invalidski voziček, razen če je zaradi njene narave ni mogoče zagotavljati na daljavo.“; |
| --- | --- |

(b)

se storitev uporabnikom invalidskih vozičkov brezplačno zagotavlja na prostorih za invalidski voziček, razen če je zaradi njene narave ni mogoče zagotavljati na daljavo.“;

| (39) | točka 4.4.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.4.3   Zagotavljanje pripomočkov za vstop in zagotavljanje pomoči

  Upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje in prevoznik v železniškem prometu se dogovorita o zagotavljanju in upravljanju pripomočkov za vstop ter zagotavljanju pomoči in drugih oblik prevoza v skladu z Uredbo (EU) št. 2021/782, da se določi, kdo je odgovoren za upravljanje pripomočkov za vstop in drugih oblik prevoza. Upravljavec infrastrukture (ali eden ali več upravljavcev postaje) in prevoznik v železniškem prometu zagotovita, da je dogovorjena delitev odgovornosti najbolj sprejemljiva in izvedljiva rešitev za vse.
  Pri takih dogovorih se upošteva območje uporabe pripomočkov za vstop iz točk 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.2.9 in 5.3.2.10.
  Taki dogovori opredeljujejo:






  (a) | postajne perone, na katerih mora pripomoček za vstop upravljati upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje, in tirna vozila, za katera se uporablja; |
| --- | --- | --- |

(39)

točka 4.4.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.4.3   Zagotavljanje pripomočkov za vstop in zagotavljanje pomoči

Upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje in prevoznik v železniškem prometu se dogovorita o zagotavljanju in upravljanju pripomočkov za vstop ter zagotavljanju pomoči in drugih oblik prevoza v skladu z Uredbo (EU) št. 2021/782, da se določi, kdo je odgovoren za upravljanje pripomočkov za vstop in drugih oblik prevoza. Upravljavec infrastrukture (ali eden ali več upravljavcev postaje) in prevoznik v železniškem prometu zagotovita, da je dogovorjena delitev odgovornosti najbolj sprejemljiva in izvedljiva rešitev za vse.

Pri takih dogovorih se upošteva območje uporabe pripomočkov za vstop iz točk 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.2.9 in 5.3.2.10.

Taki dogovori opredeljujejo:

(a)

postajne perone, na katerih mora pripomoček za vstop upravljati upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje, in tirna vozila, za katera se uporablja;

| (b) | postajne perone, na katerih mora pripomoček za vstop upravljati prevoznik v železniškem prometu, in tirna vozila, za katera se uporablja; |
| --- | --- |

(b)

postajne perone, na katerih mora pripomoček za vstop upravljati prevoznik v železniškem prometu, in tirna vozila, za katera se uporablja;

| (c) | tirna vozila, na katerih mora pripomoček za vstop zagotoviti in upravljati prevoznik v železniškem prometu, ter postajni peron, na katerem se bo uporabljal; |
| --- | --- |

(c)

tirna vozila, na katerih mora pripomoček za vstop zagotoviti in upravljati prevoznik v železniškem prometu, ter postajni peron, na katerem se bo uporabljal;

| (d) | tirna vozila, na katerih mora pripomoček za vstop zagotoviti prevoznik v železniškem prometu, upravljati pa ga mora upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje, in postajne perone, na katerih se bo uporabljal; |
| --- | --- |

(d)

tirna vozila, na katerih mora pripomoček za vstop zagotoviti prevoznik v železniškem prometu, upravljati pa ga mora upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje, in postajne perone, na katerih se bo uporabljal;

| (e) | za pripomočke za vstop, ki so na peronih, lokacijo, kjer se bodo najverjetneje uporabljali, ob upoštevanju, da mora biti na voljo prazen prostor (brez ovir), ki meri 150 cm od roba pripomočka za vstop v smeri proti mestu, kjer se uporabnik invalidskega vozička spusti na peron ali dvigne z njega; |
| --- | --- |

(e)

za pripomočke za vstop, ki so na peronih, lokacijo, kjer se bodo najverjetneje uporabljali, ob upoštevanju, da mora biti na voljo prazen prostor (brez ovir), ki meri 150 cm od roba pripomočka za vstop v smeri proti mestu, kjer se uporabnik invalidskega vozička spusti na peron ali dvigne z njega;

| (f) | pogoje za zagotavljanje drugih oblik prevoza, če:






  — | perona ni mogoče doseči preko dostopa brez ovir ali |
| --- | --- | --- |

(f)

pogoje za zagotavljanje drugih oblik prevoza, če:

—

perona ni mogoče doseči preko dostopa brez ovir ali

| — | ni mogoče zagotoviti pomoči pri nameščanju pripomočka za vstop med peronom in tirnim vozilom.“; |
| --- | --- |

—

ni mogoče zagotoviti pomoči pri nameščanju pripomočka za vstop med peronom in tirnim vozilom.“;

| (40) | točka 4.8 se črta; |
| --- | --- |

(40)

točka 4.8 se črta;

| (41) | točka 5.1 se črta; |
| --- | --- |

(41)

točka 5.1 se črta;

| (42) | v točki 5.3 se v uvodnem odstavku „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktive (EU) 2016/797“; |
| --- | --- |

(42)

v točki 5.3 se v uvodnem odstavku „Direktive 2008/57/ES“ nadomesti z „Direktive (EU) 2016/797“;

| (43) | točka 5.3.1.1 se črta; |
| --- | --- |

(43)

točka 5.3.1.1 se črta;

| (44) | točka 5.3.1.2 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Klančine so zasnovane in ocenjene za območje uporabe, opredeljeno glede na največji navpični vmesni prostor, ki ga lahko premostijo pri največjem naklonu 18 % (10,2°).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(44)

točka 5.3.1.2 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Klančine so zasnovane in ocenjene za območje uporabe, opredeljeno glede na največji navpični vmesni prostor, ki ga lahko premostijo pri največjem naklonu 18 % (10,2°).“;

| (b) | točka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Površina klančine je nedrseča in ima stabilen položaj z dejansko svetlo širino najmanj 760 mm.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„(5)

Površina klančine je nedrseča in ima stabilen položaj z dejansko svetlo širino najmanj 760 mm.“;

| (45) | v točki 5.3.1.3 se točka 6 nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Premostitvena plošča nad vmesnim prostorom med dvižno ploščadjo in tlemi vagona ima stabilen položaj s svetlo širino, ki znaša najmanj 760 mm.“; |
| --- | --- | --- |

(45)

v točki 5.3.1.3 se točka 6 nadomesti z naslednjim:

„(6)

Premostitvena plošča nad vmesnim prostorom med dvižno ploščadjo in tlemi vagona ima stabilen položaj s svetlo širino, ki znaša najmanj 760 mm.“;

| (46) | v točki 5.3.2.2 se dodajo naslednje točke 7 do 9:






  „(7) | Če sta napravi za odpiranje in zapiranje vrat nameščeni druga nad drugo, je naprava za odpiranje vedno na vrhu. |
| --- | --- | --- |

(46)

v točki 5.3.2.2 se dodajo naslednje točke 7 do 9:

„(7)

Če sta napravi za odpiranje in zapiranje vrat nameščeni druga nad drugo, je naprava za odpiranje vedno na vrhu.

| (8) | Avtomatska in polavtomatska vrata so opremljena z napravami, ki preprečujejo zagozditev potnikov med premikanjem vrat. |
| --- | --- |

(8)

Avtomatska in polavtomatska vrata so opremljena z napravami, ki preprečujejo zagozditev potnikov med premikanjem vrat.

| (9) | Sila, potrebna za odpiranje ali zapiranje ročnih vrat, ne presega 60 N.“; |
| --- | --- |

(9)

Sila, potrebna za odpiranje ali zapiranje ročnih vrat, ne presega 60 N.“;

| (47) | v točki 5.3.2.6 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | je označena z oznako, ki ima rumeno ozadje in črn simbol, ki se jasno razlikujeta (v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [10] Dodatka A). Simbol predstavlja zvonec ali telefon. Oznaka je lahko na tipki, v okvirju ali na ločenem piktogramu;“; |
| --- | --- | --- |

(47)

v točki 5.3.2.6 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

je označena z oznako, ki ima rumeno ozadje in črn simbol, ki se jasno razlikujeta (v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [10] Dodatka A). Simbol predstavlja zvonec ali telefon. Oznaka je lahko na tipki, v okvirju ali na ločenem piktogramu;“;

| (48) | točka 5.3.2.7 se črta; |
| --- | --- |

(48)

točka 5.3.2.7 se črta;

| (49) | točka 5.3.2.8 se spremeni:






  (a) | v točki (2) se „indeksa 11“ nadomesti z „indeksa [11]“; |
| --- | --- | --- |

(49)

točka 5.3.2.8 se spremeni:

(a)

v točki (2) se „indeksa 11“ nadomesti z „indeksa [11]“;

| (b) | v točki (5) se „indeksa 11“ nadomesti z „indeksa [11]“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (5) se „indeksa 11“ nadomesti z „indeksa [11]“;

| (50) | v točki 5.3.2.9 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Klančine so zasnovane in ocenjene za območje uporabe, opredeljeno glede na največji navpični vmesni prostor, ki ga lahko premostijo pri največjem naklonu 18 % (10,2°).“; |
| --- | --- | --- |

(50)

v točki 5.3.2.9 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Klančine so zasnovane in ocenjene za območje uporabe, opredeljeno glede na največji navpični vmesni prostor, ki ga lahko premostijo pri največjem naklonu 18 % (10,2°).“;

| (51) | točka 6.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.1   Ocena skladnosti

  Preden proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji komponento interoperabilnosti da na trg, izda izjavo ES o skladnosti ali primernosti za uporabo v skladu s členoma 9(2) in 10(1) Direktive (EU) 2016/797.
  Ocena skladnosti za komponento interoperabilnosti je v skladu s predpisanimi moduli za to komponento, ki so določeni v točki 6.1.2 te TSI.“; |
| --- | --- |

(51)

točka 6.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.1   Ocena skladnosti

Preden proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji komponento interoperabilnosti da na trg, izda izjavo ES o skladnosti ali primernosti za uporabo v skladu s členoma 9(2) in 10(1) Direktive (EU) 2016/797.

Ocena skladnosti za komponento interoperabilnosti je v skladu s predpisanimi moduli za to komponento, ki so določeni v točki 6.1.2 te TSI.“;

| (52) | v točki 6.1.2 se preglednica 15 nadomesti z naslednjim:

  „Preglednica 15


  Kombinacije modulov za ES-potrdilo o skladnosti komponent interoperabilnosti














  Točka te priloge | Komponente, ki se ocenjujejo | Modul |
| --- | --- | --- | --- |
| CA | CA1 ali CA2 (1) | CB + CC | CB + CD | CB + CF | CH (1) | CH1 |
| 5.3.1.2 in 5.3.1.3 | Klančine in dvižne ploščadi | | X | | X | X | X | X |
| 5.3.2.1 | Vmesnik naprave za upravljanje vrat | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.2, 5.3.2.3 in 5.3.2.4 | Moduli stranišč | | X | X | X | | X | X |
| 5.3.2.5 | Previjalna miza | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.6 | Naprave za klic na pomoč | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.8, 5.3.2.9 in 5.3.2.10 | Pripomočki za vstop | | X | | X | X | X | X |

(52)

v točki 6.1.2 se preglednica 15 nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 15

Kombinacije modulov za ES-potrdilo o skladnosti komponent interoperabilnosti

Točka te priloge

Komponente, ki se ocenjujejo

Modul

CA

CA1 ali CA2 (1)

CB + CC

CB + CD

CB + CF

CH (1)

CH1

5.3.1.2 in 5.3.1.3

Klančine in dvižne ploščadi

X

X

X

X

X

5.3.2.1

Vmesnik naprave za upravljanje vrat

X

X

X

5.3.2.2, 5.3.2.3 in 5.3.2.4

Moduli stranišč

X

X

X

X

X

5.3.2.5

Previjalna miza

X

X

X

5.3.2.6

Naprave za klic na pomoč

X

X

X

5.3.2.8, 5.3.2.9 in 5.3.2.10

Pripomočki za vstop

X

X

X

X

X

| (53) | točka 6.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.1   ES-verifikacija (splošno)

  Postopki ES-verifikacije, ki se uporabijo za podsisteme, so opisani v členu 15 Direktive (EU) 2016/797 in Prilogi IV k navedeni direktivi.
  Postopek ES-verifikacije se izvede v skladu s predpisanimi moduli iz točke 6.2.2 te TSI.
  Če vlagatelj za podsistem infrastruktura dokaže, da so preskusi ali ocene podsistema ali delov podsistema enaki ali da so bili uspešni pri predhodnih vlogah za projektiranje, priglašeni organ pri ES-verifikaciji upošteva rezultate teh preskusov in ocen.
  Za podsistem infrastruktura je cilj inšpekcijskega pregleda, ki ga opravi priglašeni organ, zagotoviti, da so izpolnjene zahteve TSI. Inšpekcijski pregled se opravi kot vizualni pregled; v primeru dvoma lahko priglašeni organ za verifikacijo vrednosti od vlagatelja zahteva, da izvede meritve. Če je mogoče uporabiti različne metode (npr. za kontrast), se uporabi merilna metoda, ki jo uporablja vlagatelj.
  O postopku odobritve in vsebini ocene se dogovorita vlagatelj in priglašeni organ v skladu z zahtevami iz te TSI.“; |
| --- | --- |

(53)

točka 6.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.1   ES-verifikacija (splošno)

Postopki ES-verifikacije, ki se uporabijo za podsisteme, so opisani v členu 15 Direktive (EU) 2016/797 in Prilogi IV k navedeni direktivi.

Postopek ES-verifikacije se izvede v skladu s predpisanimi moduli iz točke 6.2.2 te TSI.

Če vlagatelj za podsistem infrastruktura dokaže, da so preskusi ali ocene podsistema ali delov podsistema enaki ali da so bili uspešni pri predhodnih vlogah za projektiranje, priglašeni organ pri ES-verifikaciji upošteva rezultate teh preskusov in ocen.

Za podsistem infrastruktura je cilj inšpekcijskega pregleda, ki ga opravi priglašeni organ, zagotoviti, da so izpolnjene zahteve TSI. Inšpekcijski pregled se opravi kot vizualni pregled; v primeru dvoma lahko priglašeni organ za verifikacijo vrednosti od vlagatelja zahteva, da izvede meritve. Če je mogoče uporabiti različne metode (npr. za kontrast), se uporabi merilna metoda, ki jo uporablja vlagatelj.

O postopku odobritve in vsebini ocene se dogovorita vlagatelj in priglašeni organ v skladu z zahtevami iz te TSI.“;

| (54) | doda se naslednja točka 6.2.3.3:
  „6.2.3.3   Ocena kontrasta za podsistem tirna vozila

  Ocena kontrasta za podsistem tirna vozila se izvede v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [18] Dodatka A.“; |
| --- | --- |

(54)

doda se naslednja točka 6.2.3.3:

„6.2.3.3   Ocena kontrasta za podsistem tirna vozila

Ocena kontrasta za podsistem tirna vozila se izvede v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [18] Dodatka A.“;

| (55) | točki 6.2.5 in 6.2.6 se nadomestita z naslednjim:
  „6.2.5   Ocena vzdrževanja

  V skladu s členom 15(4) Direktive (EU) 2016/797 je vlagatelj odgovoren za pripravo tehnične dokumentacije, ki vključuje dokumentacijo, zahtevano za obratovanje in vzdrževanje.
  Priglašeni organ preveri samo, ali je dokumentacija, zahtevana za obratovanje in vzdrževanje, kot je opredeljena v točki 4.5 te TSI, predložena. Priglašenemu organu ni treba preveriti informacij v predloženi dokumentaciji.
  6.2.6   Ocena operativnih predpisov

  V skladu s členoma 10 in 12 Direktive (EU) 2016/798 morajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pri vložitvi vloge za vsako novo ali spremenjeno varnostno spričevalo ali pooblastilo dokazati, da izpolnjujejo operativne zahteve iz te TSI v okviru svojega sistema upravljanja varnosti.“; |
| --- | --- |

(55)

točki 6.2.5 in 6.2.6 se nadomestita z naslednjim:

„6.2.5   Ocena vzdrževanja

V skladu s členom 15(4) Direktive (EU) 2016/797 je vlagatelj odgovoren za pripravo tehnične dokumentacije, ki vključuje dokumentacijo, zahtevano za obratovanje in vzdrževanje.

Priglašeni organ preveri samo, ali je dokumentacija, zahtevana za obratovanje in vzdrževanje, kot je opredeljena v točki 4.5 te TSI, predložena. Priglašenemu organu ni treba preveriti informacij v predloženi dokumentaciji.

6.2.6   Ocena operativnih predpisov

V skladu s členoma 10 in 12 Direktive (EU) 2016/798 morajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pri vložitvi vloge za vsako novo ali spremenjeno varnostno spričevalo ali pooblastilo dokazati, da izpolnjujejo operativne zahteve iz te TSI v okviru svojega sistema upravljanja varnosti.“;

| (56) | v točki 6.2.7 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Ko taka enota prejme dovoljenje za dajanje na trg, mora prevoznik v železniškem prometu pri sestavljanju vlaka z drugimi združljivimi vozili zagotoviti skladnost s točko 4.2 te TSI na ravni vlaka, v skladu s predpisi iz točke 4.2.2.5 TSI vodenje in upravljanje prometa (sestava vlaka).“; |
| --- | --- |

(56)

v točki 6.2.7 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Ko taka enota prejme dovoljenje za dajanje na trg, mora prevoznik v železniškem prometu pri sestavljanju vlaka z drugimi združljivimi vozili zagotoviti skladnost s točko 4.2 te TSI na ravni vlaka, v skladu s predpisi iz točke 4.2.2.5 TSI vodenje in upravljanje prometa (sestava vlaka).“;

| (57) | točki 7.1.1 in 7.1.2 se nadomestita z naslednjim:
  „7.1.1   Nova infrastruktura

  Ta TSI se uporablja za vse nove postaje, ki spadajo na njeno področje uporabe.
  Uporaba te TSI ni obvezna za nove postaje, za katere je že bilo izdano gradbeno dovoljenje ali ki so predmet pogodbe za večja gradbena dela, ki je na datum začetka uporabe te TSI že podpisana ali v zadnji fazi razpisnega postopka. Vendar je treba uporabljati prejšnjo različico te TSI v okviru njenega opredeljenega področja uporabe. Vlagatelj, ki mu je priglašeni organ izdal potrdilo, mora utemeljiti skladnost z veljavnimi zahtevami v zvezi z delno uporabo različnih različic te TSI za določene dele postaje.
  Če postaje, ki so bile dlje časa zaprte za potnike, začnejo znova obratovati, se to lahko obravnava kot prenova ali nadgradnja v skladu s točko 7.2.
  V vseh primerih gradnje nove postaje upravljavec postaje ali načrtovalec organizira posvetovanje z organi, odgovornimi za upravljanje soseske, da se lahko, kolikor je mogoče, izpolnijo zahteve v zvezi z dostopnostjo ne samo na postaji, ampak tudi na območjih z dostopom do postaje. V primeru večmodalnih postaj se je treba o dostopu do železniške postaje in z nje ter do drugih oblik prevoza in od njih posvetovati tudi z drugimi prometnimi organi.
  7.1.2   Nova tirna vozila









  (1) | Ta TSI se uporablja za vse enote tirnih vozil, ki spadajo na njeno področje uporabe in so dane na trg po 28. septembru 2023, razen kadar se uporablja točka 7.1.1.2 ‚Uporaba za tekoče projekte‘ TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- | --- |

(57)

točki 7.1.1 in 7.1.2 se nadomestita z naslednjim:

„7.1.1   Nova infrastruktura

Ta TSI se uporablja za vse nove postaje, ki spadajo na njeno področje uporabe.

Uporaba te TSI ni obvezna za nove postaje, za katere je že bilo izdano gradbeno dovoljenje ali ki so predmet pogodbe za večja gradbena dela, ki je na datum začetka uporabe te TSI že podpisana ali v zadnji fazi razpisnega postopka. Vendar je treba uporabljati prejšnjo različico te TSI v okviru njenega opredeljenega področja uporabe. Vlagatelj, ki mu je priglašeni organ izdal potrdilo, mora utemeljiti skladnost z veljavnimi zahtevami v zvezi z delno uporabo različnih različic te TSI za določene dele postaje.

Če postaje, ki so bile dlje časa zaprte za potnike, začnejo znova obratovati, se to lahko obravnava kot prenova ali nadgradnja v skladu s točko 7.2.

V vseh primerih gradnje nove postaje upravljavec postaje ali načrtovalec organizira posvetovanje z organi, odgovornimi za upravljanje soseske, da se lahko, kolikor je mogoče, izpolnijo zahteve v zvezi z dostopnostjo ne samo na postaji, ampak tudi na območjih z dostopom do postaje. V primeru večmodalnih postaj se je treba o dostopu do železniške postaje in z nje ter do drugih oblik prevoza in od njih posvetovati tudi z drugimi prometnimi organi.

7.1.2   Nova tirna vozila

(1)

| (2) | Šteje se, da je skladnost z različico te priloge, ki se je uporabljala pred 28. septembrom 2023, enakovredna skladnosti s to TSI, razen sprememb TSI, navedenih v Dodatku P. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Predpisi v zvezi z ES-potrdili o pregledu tipa ali konstrukcije za podsistem tirna vozila in z njim povezane komponente interoperabilnosti so določeni v točki 7.1.3 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.“; |
| --- | --- |

(3)

| (58) | v točki 7.2.1.1.1 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Za oblikovanje in izmenjavo podatkov o dostopnosti se uporabljajo specifikacije iz zaporednih številk [21] in [22] Dodatka A.“; |
| --- | --- |

(58)

v točki 7.2.1.1.1 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Za oblikovanje in izmenjavo podatkov o dostopnosti se uporabljajo specifikacije iz zaporednih številk [21] in [22] Dodatka A.“;

| (59) | v točki 7.2.1.1.3 se črta zadnji stavek; |
| --- | --- |

(59)

v točki 7.2.1.1.3 se črta zadnji stavek;

| (60) | točka 7.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „7.2.3   Uporaba te TSI za tirna vozila, ki obratujejo, ali za obstoječi tip tirnih vozil









  (1) | Predpisi za upravljanje sprememb tirnih vozil, ki obratujejo, ali obstoječega tipa tirnih vozil so določeni v točki 7.1.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila ter Dodatku F k tej TSI. |
| --- | --- | --- |

(60)

točka 7.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„7.2.3   Uporaba te TSI za tirna vozila, ki obratujejo, ali za obstoječi tip tirnih vozil

(1)

| (2) | Predpisi za razširitev območja uporabe za obstoječa tirna vozila, ki obratujejo pred 19. julijem 2010 ali imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/57/ES, so določeni v točki 7.1.4 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.“; |
| --- | --- |

(2)

| (61) | točka 7.3.2.6 se spremeni:






  (a) | v drugem stavku oddelka, ki se nanaša na „Posebni primer za Finsko ‚P‘“, se besedilo „zaporedne številke 14“ nadomesti z besedilom „zaporedne številke [15]“; |
| --- | --- | --- |

(61)

točka 7.3.2.6 se spremeni:

(a)

v drugem stavku oddelka, ki se nanaša na „Posebni primer za Finsko ‚P‘“, se besedilo „zaporedne številke 14“ nadomesti z besedilom „zaporedne številke [15]“;

| (b) | oddelek, ki se nanaša na „Posebni primer za Španijo ‚P‘ za omrežje s tirno širino 1 668 mm“, se nadomesti z naslednjim:

  „Posebni primer za Španijo ‚P‘

  Za tirna vozila, ki naj bi vozila po železniških progah s tirno širino 1 435 mm, so vrednosti bq0, δh, δν+ in δν– opredeljene v preglednicah 7 in 8 v točki 4.2.2.11.1.
  Za tirna vozila, ki naj bi vozila po železniških progah s tirno širino 1 668 mm, položaj prve uporabne vstopne stopnice ustreza meram iz preglednic 23 in 24 te TSI, odvisno od višine perona in svetlega profila proge, kot je opredeljen v točki 7.7.15.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 (*4):

  Preglednica 23


  Posebni primer za Španijo – vrednosti δh, δv+ in δv– ter bq0 na ravni progi s tirno širino 1 668  mm brez naklona


  Na ravni progi brez naklona














  Položaj stopnice | Svetli profil proge |
| --- | --- | --- |
| Profil GEC16 ali GEB16 | Profil GHE16 | Tir s tremi tirnicami

  (1) |
| Višina perona 760 ali 680 mm | Višina perona 550 mm |
| δh mm | Vozila s spremenljivo tirno širino 1 435 /1 668  mm | 275 | 275 | 255 | 316,5 |
| Vozila s tirno širino 1 668  mm | 200 | 200 | 200 | 241,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν– mm | 160 |
| bq0 | 1 725 | 1 725 | 1 705 | 1 766,5 |

(b)

oddelek, ki se nanaša na „Posebni primer za Španijo ‚P‘ za omrežje s tirno širino 1 668 mm“, se nadomesti z naslednjim:

„Posebni primer za Španijo ‚P‘

Za tirna vozila, ki naj bi vozila po železniških progah s tirno širino 1 435 mm, so vrednosti bq0, δh, δν+ in δν– opredeljene v preglednicah 7 in 8 v točki 4.2.2.11.1.

Za tirna vozila, ki naj bi vozila po železniških progah s tirno širino 1 668 mm, položaj prve uporabne vstopne stopnice ustreza meram iz preglednic 23 in 24 te TSI, odvisno od višine perona in svetlega profila proge, kot je opredeljen v točki 7.7.15.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 (*4):

Preglednica 23

Posebni primer za Španijo – vrednosti δh, δv+ in δv– ter bq0 na ravni progi s tirno širino 1 668  mm brez naklona

Na ravni progi brez naklona

Položaj stopnice

Svetli profil proge

Profil GEC16 ali GEB16

Profil GHE16

Tir s tremi tirnicami

(1)

Višina perona 760 ali 680 mm

Višina perona 550 mm

δh mm

Vozila s spremenljivo tirno širino 1 435 /1 668  mm

275

275

255

316,5

Vozila s tirno širino 1 668  mm

200

200

200

241,5

δν+ mm

230

δν– mm

160

bq0

1 725

1 725

1 705

1 766,5

Preglednica 24

Posebni primer za Španijo – vrednosti δh, δv+ in δv– ter bq0 na progi s polmerom loka zavoja, ki znaša 300 m, in tirno širino 1 668  mm

Na progi s polmerom loka zavoja 300 m

| Položaj stopnice | Svetli profil proge |
| --- | --- |
| Profil GEC16 ali GEB16 | Profil GHE16 | Tir s tremi tirnicami(1) |
| Višina perona 760 ali 680 mm | Višina perona 550 mm |
| δh mm | Vozila s spremenljivo tirno širino 1 435 /1 668  mm | 365 | 365 | 345 | 406,5 |
| Vozila s tirno širino 1 668  mm | 290 | 290 | 290 | 331,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν– mm | 160 |
| bq0 | 1 737,5 | 1 737,5 | 1 717,5 | 1 779 |

Položaj stopnice

Svetli profil proge

Profil GEC16 ali GEB16

Profil GHE16

Tir s tremi tirnicami(1)

Višina perona 760 ali 680 mm

Višina perona 550 mm

δh mm

Vozila s spremenljivo tirno širino 1 435 /1 668  mm

365

365

345

406,5

Vozila s tirno širino 1 668  mm

290

290

290

331,5

δν+ mm

230

δν– mm

160

bq0

1 737,5

1 737,5

1 717,5

1 779

| (1) | Te vrednosti se uporabljajo, če je skupni tir najbližje peronu. Če je skupni tir najbolj oddaljen od perona, položaj prve uporabne stopnice ustreza meram glede na svetli profil proge in višino perona, kot je opredeljeno v vrsticah za primer s tirno širino 1 668 mm in dvema tirnicama. |
| --- | --- |

(1)

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚infrastruktura‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).“;"

| (c) | oddelek, ki se nanaša na „Posebni primer za Združeno kraljestvo ‚P‘ za vsa tirna vozila, ki se bodo med normalnim obratovanjem predvidoma ustavljala na peronih višine 915 mm“, se nadomesti z naslednjim:

  „Posebni primer za Združeno kraljestvo ‚P‘ za vsa tirna vozila, ki se bodo med normalnim obratovanjem predvidoma ustavljala na peronih z nazivno višino 915 mm
  Vstopne stopnice za potnike so za vozilo zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve iz nacionalnih tehničnih predpisov, priglašenih za ta namen.“; |
| --- | --- |

(c)

oddelek, ki se nanaša na „Posebni primer za Združeno kraljestvo ‚P‘ za vsa tirna vozila, ki se bodo med normalnim obratovanjem predvidoma ustavljala na peronih višine 915 mm“, se nadomesti z naslednjim:

„Posebni primer za Združeno kraljestvo ‚P‘ za vsa tirna vozila, ki se bodo med normalnim obratovanjem predvidoma ustavljala na peronih z nazivno višino 915 mm

Vstopne stopnice za potnike so za vozilo zasnovane tako, da izpolnjujejo zahteve iz nacionalnih tehničnih predpisov, priglašenih za ta namen.“;

| (62) | dodata se naslednji točki 7.3.2.7 in 7.3.2.8:
  „7.3.2.7   Zagotavljanje pripomočkov za vstop in zagotavljanje pomoči (točka 4.4.3)

  Posebni primer za Španijo ‚P‘

  V španskem omrežju lahko obratujejo vlaki s konstrukcijsko določenim profilom, ožjim od svetlega profila, ki se upošteva za namestitev peronov (glej opombo). V tem primeru je lahko posledica širši vodoravni vmesni prostor med vlakom in peronom. Zato prevoznik v železniškem prometu in zadevni upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje v naslednjih primerih izvajata skupno upravljanje s tveganji:






  (a) | če je pri tirnih vozilih, ki naj bi obratovala na progah s tirno širino 1 668 mm, čelni vogal stopnice za dostop zunaj območja, opredeljenega v preglednici 23 za δh = 200 mm in v preglednici 24 za δh = 290 mm; |
| --- | --- | --- |

(62)

dodata se naslednji točki 7.3.2.7 in 7.3.2.8:

„7.3.2.7   Zagotavljanje pripomočkov za vstop in zagotavljanje pomoči (točka 4.4.3)

Posebni primer za Španijo ‚P‘

V španskem omrežju lahko obratujejo vlaki s konstrukcijsko določenim profilom, ožjim od svetlega profila, ki se upošteva za namestitev peronov (glej opombo). V tem primeru je lahko posledica širši vodoravni vmesni prostor med vlakom in peronom. Zato prevoznik v železniškem prometu in zadevni upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje v naslednjih primerih izvajata skupno upravljanje s tveganji:

(a)

če je pri tirnih vozilih, ki naj bi obratovala na progah s tirno širino 1 668 mm, čelni vogal stopnice za dostop zunaj območja, opredeljenega v preglednici 23 za δh = 200 mm in v preglednici 24 za δh = 290 mm;

| (b) | če je pri tirnih vozilih, ki naj bi obratovala na progah s tremi tirnicami s tirno širino 1 435 mm, skupni tir najbolj oddaljen od perona.

  Opomba: profil vozila je ožji od svetlega profila, če je polovična širina referenčnega kinematičnega profila profila vozila, izmerjena na ravni perona, manjša od polovične širine referenčnega kinematičnega profila svetlega profila. |
| --- | --- |

(b)

če je pri tirnih vozilih, ki naj bi obratovala na progah s tremi tirnicami s tirno širino 1 435 mm, skupni tir najbolj oddaljen od perona.

Opomba: profil vozila je ožji od svetlega profila, če je polovična širina referenčnega kinematičnega profila profila vozila, izmerjena na ravni perona, manjša od polovične širine referenčnega kinematičnega profila svetlega profila.

7.3.2.8   Označevanje dostopov brez ovir (točka 4.2.1.2.3)

Posebni primer za Francijo ‚T‘

Na majhnih postajah se lahko izpustijo otipne oznake v kontrastni barvi na pohodni površini za zagotavljanje informacij o dostopu brez ovir, če so zagotovljeni daljinsko upravljani zvočni signali.“;

| (63) | Dodatek A se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek A
  Standardi ali normativni dokumenti, na katere se sklicuje ta TSI








  Zap. št. | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka standardov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 81-70:2021+A1:2022


  Varnostna pravila za konstruiranje in vgradnjo dvigal (liftov) – Posebne izvedbe osebnih in osebno-tovornih dvigal – 70. del: Dostopnost dvigal za osebe, vključno z invalidi |
| [1.1] | Dimenzije dvigal | 4.2.1.2.2(5) | 5.3.1, preglednica 3 |
| [1.2] | Otipne oznake | 4.2.1.10(7) | Preglednica 4, točke (c), (h), (j) in (k) |
| [2] | EN 115-1:2017


  Varnost tekočih stopnic in tekočih stez – 1. del: Konstrukcija in vgradnja |
| [2.1] | Zasnova tekočih stopnic in tekočih klančin | 4.2.1.2.2(6) | 5.4.1.2.2, 5.4.1.2.3
  5.2.2 |
| [3] | EN 12464-2:2014


  Svetloba in razsvetljava – Razsvetljava na delovnem mestu – 2. del: Delovna mesta na prostem |
| [3.1] | Razsvetljava na peronu | 4.2.1.9(3) | Preglednica 5.12, razen točk 5.12.16 in 5.12.19 |
| [4] | EN 12464-1:2021


  Svetloba in razsvetljava – Razsvetljava delovnih mest – 1. del: Notranji delovni prostori |
| [4.1] | Razsvetljava na peronu | 4.2.1.9(3) | 61.1.2 |
| [5] | EN 60268-16:2020


  Oprema za zvokovne sisteme – 16. del: Objektivno ocenjevanje govorne razumljivosti z uporabo indeksa prenosa govora |
| [5.1] | Indeks prenosa govora, postaje | 4.2.1.11(1) | Priloga B |
| [5.2] | Indeks prenosa govora, tirna vozila | 4.2.2.7.4(5) |
| [6] | EN 13272-1:2019


  Železniške naprave – Električna razsvetljava v železniških vozilih za javne prevozne sisteme – 1. del: Železniška vozila za višje osne pritiske |
| [6.1] | Razsvetljava in tirna vozila | 4.2.2.4(1) | 4.1.2 |
| [6.2] | Zmanjšanje osvetlitve (operativni predpis) | 4.4.2.7 | 4.1.6 in 4.1.7 |
| [7] | ISO 3864-1:2011


  Grafični simboli – Varnostne barve in varnostni znaki – 1. del: Načela načrtovanja varnostnih znakov in varnostnih oznak |
| [7.1] | Varnostne oznake, oznake za opozorila, obveznosti in prepovedi | 4.2.2.7.2(1) | 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| [8] | EN 15273-1:2013+A1:2016/AC:2017


  Železniške naprave – Profili – 1. del: Splošno – Skupna pravila, ki se nanašajo na infrastrukturo in železniška vozila |
| [8.1] | Izračun bq0 | 4.2.2.11.1(2) | H.2.2 |
| [9] | EN 16585-1:2017


  Železniške naprave – Načrtovanje opreme in sestavnih delov na železniških vozilih za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – 1. del: Stranišča |
| [9.1] | Ocena modula za univerzalno stranišče | 6.1.3.1 | Poglavje 6 |
| [9.2] | Območje enostavnega dosega osebe, ki uporablja invalidski voziček | 4.2.2.2(12) | Slika B.2 |
| [10] | ISO 3864-4:2011


  Grafični simboli – Varnostne barve in varnostni znaki – 4. del: Kolorimetrične in fotometrične lastnosti varnostnih znakov |
| [10.1] | Opredelitev barv | 5.3.2.6(1) | Poglavje 4 |
| [11] | EN 14752:2019+A1:2021


  Železniške naprave – Vrata in zapiralni sistemi na železniških potniških vozilih |
| [11.1] | Mehanska trdnost pripomočka za vstop | 5.3.2.8(2) | 4.2.2 |
| [11.2] | Zaznavanje ovir | 5.3.2.8(5) | 5.4 |
| [12] | ISO 7000:2019


  Grafični simboli za uporabo na opremi – Registrirani simboli |
| [12.1] | Simbol za oznako, ki označuje območja, dostopna z invalidskim vozičkom | Točka N.3 Dodatka N | Simbol 0100 |
| [13] | ISO 7001:2007/Amd 4:2017


  Grafični simboli – Simboli za javno informiranje |
| [13.1] | Simbol za oznako, ki označuje območja, dostopna z invalidskim vozičkom | Točka N.3 Dodatka N | Simbol PIPF 006 |
| [14] | ETSI EN 301 462 :2000-03


  Človeški dejavniki (HF);


  Simboli za identifikacijo telekomunikacijskih naprav za gluhe osebe ali za osebe z zmanjšano sposobnostjo sluha |
| [14.1] | Simbol za oznako, ki označuje indukcijske zanke | Točka N.3 Dodatka N | 4.3.1.2 |
| [15] | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Železniške naprave – Profili – 2. del: Nakladalni profil (profil vozila) |
| [15.1] | Posebni primer za Finsko | 7.3.2.6 | Priloga F |
| [16] | EN 16585-2:2017


  Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Oprema in sestavni deli na železniških vozilih – 2. del: Elementi za sedenje, stanje in premikanje |
| [16.1] | Diagrami prednostnih sedežev | 4.2.2.1.2.1 (7)
  4.2.2.1.2.1 (8) | Priloga A |
| [16.2] | Sedeži, obrnjeni v isto smer | 4.2.2.1.2.2(1) | Slika A.2 |
| [16.3] | Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu | 4.2.2.1.2.3 (1)
  4.2.2.1.2.3 (2) | Sliki A.3 in A.4 |
| [16.4] | Diagrami prostorov za invalidski voziček | 4.2.2.2(4) | Slike B1, B2 in B3 |
| [16.5] | Diagrami prostorov za invalidski voziček | Dodatek F | Slika 5 |
| [17] | EN 16585-3:2017


  Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Oprema in sestavni deli na železniških vozilih – 3. del: Prehodi in notranja vrata |
| [17.1] | Prehod skozi vozila | 4.2.2.6(1) | Slika 2 |
| [17.2] | Prehod med sosednjima voziloma iste vlakovne kompozicije | 4.2.2.6(1) | Slika 3 |
| [17.3] | Prehod do območij, dostopnih z invalidskim vozičkom, in od njih | 4.2.2.6(1) | Slika 5 |
| [17.4] | Širine hodnikov za spremembo smeri | 4.2.2.6(4) | Preglednica 3 |
| [18] | EN 16584-1:2017


  Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Splošne zahteve – 1. del: Kontrast |
| [18.1] | Ocena kontrasta za podsistem tirna vozila | 6.2.3.3 | Priloga A, točka A.1 |
| [19] | EN 16584-2:2017


  Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Splošne zahteve –


  2. del: Informacije |
| [19.1] | Vidni signali za vrata | 4.2.2.3.2(11) | 5.3.3.2(g) in (h) |
| [20] | EN 17285:2020


  Železniške naprave – Akustika – Merjenje zvočnih opozoril pri vratih |
| [20.1] | Merjenje signalov za notranja vrata | Dodatek G – G.4 | 5, 6, 7 |
| [20.2] | Merjenje signalov za zunanja vrata | Dodatek G – G.4 | 5, 6, 7 |
| [20.3] | Merjenje signalov za iskanje vrat | Dodatek G – G.4 | 5., 7. člen |
| [21] | CEN/TS 16614-1:2020 Javni prevoz – Izmenjava omrežnih in voznorednih podatkov (NeTEx) – 1. del: Izmenjavni format za topologijo omrežja javnega prevoza |
| [21.1] | Oblikovanje in izmenjava podatkov o dostopnosti | 7.2.1.1.1 | Vse |
| [22] | EN 12896-1:2016 Javni prevoz. Referenčni podatkovni model. Splošni pojmi (Transmodel) |
| [22.1] | Oblikovanje in izmenjava podatkov o dostopnosti | 7.2.1.1.1 | Vse |

(63)

Dodatek A se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek A

Standardi ali normativni dokumenti, na katere se sklicuje ta TSI

Zap. št.

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka standardov

[1]

EN 81-70:2021+A1:2022

Varnostna pravila za konstruiranje in vgradnjo dvigal (liftov) – Posebne izvedbe osebnih in osebno-tovornih dvigal – 70. del: Dostopnost dvigal za osebe, vključno z invalidi

[1.1]

Dimenzije dvigal

4.2.1.2.2(5)

5.3.1, preglednica 3

[1.2]

Otipne oznake

4.2.1.10(7)

Preglednica 4, točke (c), (h), (j) in (k)

[2]

EN 115-1:2017

Varnost tekočih stopnic in tekočih stez – 1. del: Konstrukcija in vgradnja

[2.1]

Zasnova tekočih stopnic in tekočih klančin

4.2.1.2.2(6)

5.4.1.2.2, 5.4.1.2.3

5.2.2

[3]

EN 12464-2:2014

Svetloba in razsvetljava – Razsvetljava na delovnem mestu – 2. del: Delovna mesta na prostem

[3.1]

Razsvetljava na peronu

4.2.1.9(3)

Preglednica 5.12, razen točk 5.12.16 in 5.12.19

[4]

EN 12464-1:2021

Svetloba in razsvetljava – Razsvetljava delovnih mest – 1. del: Notranji delovni prostori

[4.1]

Razsvetljava na peronu

4.2.1.9(3)

61.1.2

[5]

EN 60268-16:2020

Oprema za zvokovne sisteme – 16. del: Objektivno ocenjevanje govorne razumljivosti z uporabo indeksa prenosa govora

[5.1]

Indeks prenosa govora, postaje

4.2.1.11(1)

Priloga B

[5.2]

Indeks prenosa govora, tirna vozila

4.2.2.7.4(5)

[6]

EN 13272-1:2019

Železniške naprave – Električna razsvetljava v železniških vozilih za javne prevozne sisteme – 1. del: Železniška vozila za višje osne pritiske

[6.1]

Razsvetljava in tirna vozila

4.2.2.4(1)

4.1.2

[6.2]

Zmanjšanje osvetlitve (operativni predpis)

4.4.2.7

4.1.6 in 4.1.7

[7]

ISO 3864-1:2011

Grafični simboli – Varnostne barve in varnostni znaki – 1. del: Načela načrtovanja varnostnih znakov in varnostnih oznak

[7.1]

Varnostne oznake, oznake za opozorila, obveznosti in prepovedi

4.2.2.7.2(1)

6, 7, 8, 9, 10, 11

[8]

EN 15273-1:2013+A1:2016/AC:2017

Železniške naprave – Profili – 1. del: Splošno – Skupna pravila, ki se nanašajo na infrastrukturo in železniška vozila

[8.1]

Izračun bq0

4.2.2.11.1(2)

H.2.2

[9]

EN 16585-1:2017

Železniške naprave – Načrtovanje opreme in sestavnih delov na železniških vozilih za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – 1. del: Stranišča

[9.1]

Ocena modula za univerzalno stranišče

6.1.3.1

Poglavje 6

[9.2]

Območje enostavnega dosega osebe, ki uporablja invalidski voziček

4.2.2.2(12)

Slika B.2

[10]

ISO 3864-4:2011

Grafični simboli – Varnostne barve in varnostni znaki – 4. del: Kolorimetrične in fotometrične lastnosti varnostnih znakov

[10.1]

Opredelitev barv

5.3.2.6(1)

Poglavje 4

[11]

EN 14752:2019+A1:2021

Železniške naprave – Vrata in zapiralni sistemi na železniških potniških vozilih

[11.1]

Mehanska trdnost pripomočka za vstop

5.3.2.8(2)

4.2.2

[11.2]

Zaznavanje ovir

5.3.2.8(5)

5.4

[12]

ISO 7000:2019

Grafični simboli za uporabo na opremi – Registrirani simboli

[12.1]

Simbol za oznako, ki označuje območja, dostopna z invalidskim vozičkom

Točka N.3 Dodatka N

Simbol 0100

[13]

ISO 7001:2007/Amd 4:2017

Grafični simboli – Simboli za javno informiranje

[13.1]

Simbol za oznako, ki označuje območja, dostopna z invalidskim vozičkom

Točka N.3 Dodatka N

Simbol PIPF 006

[14]

ETSI EN 301 462 :2000-03

Človeški dejavniki (HF);

Simboli za identifikacijo telekomunikacijskih naprav za gluhe osebe ali za osebe z zmanjšano sposobnostjo sluha

[14.1]

Simbol za oznako, ki označuje indukcijske zanke

Točka N.3 Dodatka N

4.3.1.2

[15]

EN 15273-2:2013+A1:2016

Železniške naprave – Profili – 2. del: Nakladalni profil (profil vozila)

[15.1]

Posebni primer za Finsko

7.3.2.6

Priloga F

[16]

EN 16585-2:2017

Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Oprema in sestavni deli na železniških vozilih – 2. del: Elementi za sedenje, stanje in premikanje

[16.1]

Diagrami prednostnih sedežev

4.2.2.1.2.1 (7)

4.2.2.1.2.1 (8)

Priloga A

[16.2]

Sedeži, obrnjeni v isto smer

4.2.2.1.2.2(1)

Slika A.2

[16.3]

Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu

4.2.2.1.2.3 (1)

4.2.2.1.2.3 (2)

Sliki A.3 in A.4

[16.4]

Diagrami prostorov za invalidski voziček

4.2.2.2(4)

Slike B1, B2 in B3

[16.5]

Diagrami prostorov za invalidski voziček

Dodatek F

Slika 5

[17]

EN 16585-3:2017

Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Oprema in sestavni deli na železniških vozilih – 3. del: Prehodi in notranja vrata

[17.1]

Prehod skozi vozila

4.2.2.6(1)

Slika 2

[17.2]

Prehod med sosednjima voziloma iste vlakovne kompozicije

4.2.2.6(1)

Slika 3

[17.3]

Prehod do območij, dostopnih z invalidskim vozičkom, in od njih

4.2.2.6(1)

Slika 5

[17.4]

Širine hodnikov za spremembo smeri

4.2.2.6(4)

Preglednica 3

[18]

EN 16584-1:2017

Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Splošne zahteve – 1. del: Kontrast

[18.1]

Ocena kontrasta za podsistem tirna vozila

6.2.3.3

Priloga A, točka A.1

[19]

EN 16584-2:2017

Železniške naprave – Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi – Splošne zahteve –

2. del: Informacije

[19.1]

Vidni signali za vrata

4.2.2.3.2(11)

5.3.3.2(g) in (h)

[20]

EN 17285:2020

Železniške naprave – Akustika – Merjenje zvočnih opozoril pri vratih

[20.1]

Merjenje signalov za notranja vrata

Dodatek G – G.4

5, 6, 7

[20.2]

Merjenje signalov za zunanja vrata

Dodatek G – G.4

5, 6, 7

[20.3]

Merjenje signalov za iskanje vrat

Dodatek G – G.4

5., 7. člen

[21]

CEN/TS 16614-1:2020 Javni prevoz – Izmenjava omrežnih in voznorednih podatkov (NeTEx) – 1. del: Izmenjavni format za topologijo omrežja javnega prevoza

[21.1]

Oblikovanje in izmenjava podatkov o dostopnosti

7.2.1.1.1

Vse

[22]

EN 12896-1:2016 Javni prevoz. Referenčni podatkovni model. Splošni pojmi (Transmodel)

[22.1]

Oblikovanje in izmenjava podatkov o dostopnosti

7.2.1.1.1

Vse

| (64) | Dodatek C se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek C

  (Se ne uporablja)



  ; |
| --- | --- |

(64)

Dodatek C se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek C

(Se ne uporablja)

| (65) | v Dodatku D se preglednica D.1 spremeni:






  (a) | vrstica „5.3.1.1 Prikazovalniki“ se črta; |
| --- | --- | --- |

(65)

v Dodatku D se preglednica D.1 spremeni:

(a)

vrstica „5.3.1.1 Prikazovalniki“ se črta;

| (b) | vrstica „5.3.2.7 Prikazovalniki“ se črta; |
| --- | --- |

(b)

vrstica „5.3.2.7 Prikazovalniki“ se črta;

| (66) | v Dodatku E se preglednici E.1 in E.2 nadomestita z naslednjim:
  „Preglednica E.1


  Ocena podsistema infrastruktura (zgrajen in dobavljen kot en subjekt)








  1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Značilnosti, ki se ocenjujejo | Faza projektiranja in razvoja | Faza izgradnje |
| Pregled in/ali proučitev projektiranja | Inšpekcijski pregled |
| Parkirna mesta za invalide in funkcionalno ovirane osebe | X | X |
| Dostopi brez ovir | X | X |
| Označevanje dostopov | X | X |
| Vrata in vhodi | X | X |
| Talne površine | X | X |
| Prozorne ovire | X | X |
| Stranišča | X | X |
| Pohištvo in prostostoječe naprave | X | X |
| Sistem izdaje vozovnic/prostor ali avtomat za prodajo vozovnic/prostor za informacije/avtomat za kontrolo vozovnic/vrtljivi križi/točke za pomoč potnikom | X | X |
| Razsvetljava | X | X |
| Vidne informacije: oznake, piktogrami, dinamične informacije | X | X |
| Zvočne informacije | X | X |
| Širina in rob perona | X | X |
| Konec perona | X | X |
| Nivojski prehod čez progo na postaji | X | X |

(66)

v Dodatku E se preglednici E.1 in E.2 nadomestita z naslednjim:

„Preglednica E.1

Preglednica E.1

Ocena podsistema infrastruktura (zgrajen in dobavljen kot en subjekt)

Ocena podsistema infrastruktura (zgrajen in dobavljen kot en subjekt)

1

2

3

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Faza projektiranja in razvoja

Faza izgradnje

Pregled in/ali proučitev projektiranja

Inšpekcijski pregled

Parkirna mesta za invalide in funkcionalno ovirane osebe

X

X

Dostopi brez ovir

X

X

Označevanje dostopov

X

X

Vrata in vhodi

X

X

Talne površine

X

X

Prozorne ovire

X

X

Stranišča

X

X

Pohištvo in prostostoječe naprave

X

X

Sistem izdaje vozovnic/prostor ali avtomat za prodajo vozovnic/prostor za informacije/avtomat za kontrolo vozovnic/vrtljivi križi/točke za pomoč potnikom

X

X

Razsvetljava

X

X

Vidne informacije: oznake, piktogrami, dinamične informacije

X

X

Zvočne informacije

X

X

Širina in rob perona

X

X

Konec perona

X

X

Nivojski prehod čez progo na postaji

X

X

Preglednica E.2

Preglednica E.2

Ocena podsistema tirna vozila (zgrajena in dobavljena kot serijski proizvodi)

Ocena podsistema tirna vozila (zgrajena in dobavljena kot serijski proizvodi)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Značilnosti, ki se ocenjujejo | Faza projektiranja in razvoja | Faza proizvodnje |
| Pregled in/ali proučitev projektiranja | Preskus tipa | Redni preskus |
| Sedeži |
| Splošno | X | X | |
| Prednostni sedeži, splošno | X | | |
| Sedeži, obrnjeni v isto smer | X | X | |
| Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu | X | X | |
| Prostori za invalidske vozičke | X | X | |
| Vrata |
| Splošno | X | X | |
| Zunanja vrata | X | X | |
| Notranja vrata | X | X | |
| Razsvetljava | | X | |
| Stranišča | X | | |
| Prehodi | X | | |
| Informacije za potnike |
| Splošno | X | X | |
| Oznake, piktogrami in otipne informacije | X | X | |
| Dinamične vidne informacije | X | X | |
| Dinamične zvočne informacije | X | X | |
| Spremembe višine | X | | |
| Oprijemala | X | X | |
| Spalniki, dostopni z invalidskim vozičkom | X | X | |
| Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega |
| Splošne zahteve | X | | |
| Stopnice za vstop/izstop | X | | X |
| Pripomočki za vstop | X | X | X“ |

1

2

3

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Faza projektiranja in razvoja

Faza proizvodnje

Pregled in/ali proučitev projektiranja

Preskus tipa

Redni preskus

Sedeži

Sedeži

Splošno

X

X

Prednostni sedeži, splošno

X

Sedeži, obrnjeni v isto smer

X

X

Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu

X

X

Prostori za invalidske vozičke

X

X

Vrata

Vrata

Splošno

X

X

Zunanja vrata

X

X

Notranja vrata

X

X

Razsvetljava

X

Stranišča

X

Prehodi

X

Informacije za potnike

Informacije za potnike

Splošno

X

X

Oznake, piktogrami in otipne informacije

X

X

Dinamične vidne informacije

X

X

Dinamične zvočne informacije

X

X

Spremembe višine

X

Oprijemala

X

X

X

X

Spalniki, dostopni z invalidskim vozičkom

X

X

X

X

Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega

Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega

Splošne zahteve

X

Stopnice za vstop/izstop

X

X

Pripomočki za vstop

X

X

X“

| (67) | Dodatek F se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek F
  Prenova ali nadgradnja tirnih vozil
  Če se deli tirnih vozil prenovijo ali nadgradijo, so v skladu z zahtevami te TSI; skladnost z vsebino te TSI ni obvezna v naslednjih primerih:

  Konstrukcije

  Skladnost ni obvezna, če bi dela zahtevala konstrukcijske spremembe okvirov vrat (notranjih ali zunanjih), podvozja, varnostnih stebričkov, karoserije vozila ali odbojnikov, ali splošneje, če bi dela zahtevala ponovno preverjanje veljavnosti konstrukcijske celovitosti.

  Sedeži

  Skladnost s točko 4.2.2.1 glede držajev na hrbtnih naslonih sedežev je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji konstrukcije sedežev celotnega vozila.
  Skladnost s točko 4.2.2.1.2 glede dimenzij prednostnih sedežev in prostora okoli njih je obvezna le pri spremembi razporeda sedežev v celotnem vlaku, če se to lahko doseže brez zmanjšanja obstoječe zmogljivosti vlaka. V tem primeru se zagotovi največje število prednostnih sedežev.
  Skladnost z zahtevami v zvezi s svetlim prostorom nad prednostnimi sedeži ni obvezna, če je omejevalni dejavnik polica za prtljago, ki se v okviru prenove ali nadgradnje konstrukcijsko ne spreminja.

  Prostori za invalidske vozičke

  Prostore za invalidske vozičke je treba zagotoviti le, če se spreminja razpored sedežev v celotni sestavi vlaka. Če pa vstopne odprtine vrat ali prehodov ni mogoče predelati tako, da bi omogočali dostop z invalidskim vozičkom, prostorov za invalidske vozičke ni treba zagotoviti niti pri spreminjanju razporeda sedežev. Prostori za invalidske vozičke, zagotovljeni v obstoječih tirnih vozilih, se lahko razvrstijo v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.
  Zagotovitev naprave za klic na pomoč v prostoru za invalidski voziček ni obvezna, če vozilo nima električnega komunikacijskega sistema, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi tako, da bi lahko vanj vključili tako napravo.
  Sedež za premestitev je obvezno zagotoviti le, če se s tem ne spremeni ureditev obstoječega prostora za invalidski voziček.

  Zunanja vrata

  Skladnost z zahtevami glede označevanja mesta zunanje odprtine vrat v notranjosti z vidnim razlikovanjem površine tal je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji talnih oblog.
  Skladnost z zahtevami glede zagotavljanja signalov za odpiranje in zapiranje vrat je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji sistema za upravljanje vrat.
  Popolna skladnost z zahtevami glede položaja in osvetlitve elementov za upravljanje vrat je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji sistema za upravljanje vrat, če se lahko elementi za upravljanje prestavijo brez spreminjanja konstrukcije vozila ali vrat. Vendar pa se v tem primeru prenovljeni ali nadgrajeni elementi za upravljanje namestijo kolikor je mogoče blizu predpisanemu položaju.

  Notranja vrata

  Skladnost z zahtevami glede sil, potrebnih za upravljanje vrat, in položaja elementov za upravljanje je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji vrat in mehanizma vrat in/ali elementov za upravljanje vrat.

  Razsvetljava

  Skladnost z zahtevo ni obvezna, če se lahko dokaže, da električni sistem ni dovolj zmogljiv za priključitev dodatnega bremena ali da take razsvetljave ni mogoče lokalno vgraditi brez konstrukcijskih sprememb (odprtin vrat itd.).

  Stranišča

  Povsem skladno univerzalno stranišče je obvezno zagotoviti le pri popolni prenovi ali nadgradnji obstoječih stranišč, če je zagotovljen prostor za invalidski voziček in če se lahko skladno univerzalno stranišče zagotovi brez konstrukcijskih sprememb karoserije vozila.
  Zagotovitev naprave za klic na pomoč v univerzalnem stranišču ni obvezna, če vozilo nima električnega komunikacijskega sistema, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi tako, da bi lahko vanj vključili tako napravo.

  Prehodi

  Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.6 je obvezna le pri spremembah razporeda sedežev v celotnem vozilu in če je zagotovljen prostor za invalidski voziček.
  Skladnost z zahtevami glede prehodov med sosednjimi vozili je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji sredinskega prehoda med vozili.

  Informacije

  Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.7 glede informacij o poti pri prenovi ali nadgradnji ni obvezna. Če pa se v okviru programa prenove ali nadgradnje namesti avtomatski sistem za informacije o poti, je ta v skladu z zahtevami iz navedene točke.
  Skladnost z drugimi deli točke 4.2.2.7 je obvezna pri prenovi ali nadgradnji oznak ali notranje opreme vozila.

  Spremembe višin

  Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.8 pri prenovi ali nadgradnji ni obvezna. Vendar se pri prenovi ali nadgradnji materialov pohodnih površin zagotovi opozorilni trak v kontrastni barvi na čelnih vogalih stopnic.

  Oprijemala

  Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.9 je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji obstoječih oprijemal.

  Spalniki, dostopni z invalidskim vozičkom

  Skladnost z zahtevo po zagotovitvi spalnika, dostopnega z invalidskim vozičkom, je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji obstoječih spalnikov.
  Zagotovitev naprave za klic na pomoč v spalniku, dostopnem z invalidskim vozičkom, ni obvezna, če vozilo nima električnega komunikacijskega sistema, ki se lahko prilagodi tako, da bi lahko vanj vključili tako napravo.

  Položaji stopnic, stopnice in pripomočki za vstop

  Skladnost z zahtevami iz točk 4.2.2.11 in 4.2.2.12 pri prenovi ali nadgradnji ni obvezna. Če pa se nameščajo premične stopnice ali drugi v vozilo vgrajeni pripomočki za vstop, so v skladu z ustreznimi določbami navedenih točk.
  Če se pri prenovi ali nadgradnji zagotovi prostor za invalidski voziček v skladu s točko 4.2.2.3, je obvezno zagotoviti tudi pripomoček za vstop v skladu s točko 4.4.3.


  ; |
| --- | --- |

(67)

Dodatek F se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek F

Prenova ali nadgradnja tirnih vozil

Če se deli tirnih vozil prenovijo ali nadgradijo, so v skladu z zahtevami te TSI; skladnost z vsebino te TSI ni obvezna v naslednjih primerih:

Konstrukcije

Skladnost ni obvezna, če bi dela zahtevala konstrukcijske spremembe okvirov vrat (notranjih ali zunanjih), podvozja, varnostnih stebričkov, karoserije vozila ali odbojnikov, ali splošneje, če bi dela zahtevala ponovno preverjanje veljavnosti konstrukcijske celovitosti.

Sedeži

Skladnost s točko 4.2.2.1 glede držajev na hrbtnih naslonih sedežev je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji konstrukcije sedežev celotnega vozila.

Skladnost s točko 4.2.2.1.2 glede dimenzij prednostnih sedežev in prostora okoli njih je obvezna le pri spremembi razporeda sedežev v celotnem vlaku, če se to lahko doseže brez zmanjšanja obstoječe zmogljivosti vlaka. V tem primeru se zagotovi največje število prednostnih sedežev.

Skladnost z zahtevami v zvezi s svetlim prostorom nad prednostnimi sedeži ni obvezna, če je omejevalni dejavnik polica za prtljago, ki se v okviru prenove ali nadgradnje konstrukcijsko ne spreminja.

Prostori za invalidske vozičke

Prostore za invalidske vozičke je treba zagotoviti le, če se spreminja razpored sedežev v celotni sestavi vlaka. Če pa vstopne odprtine vrat ali prehodov ni mogoče predelati tako, da bi omogočali dostop z invalidskim vozičkom, prostorov za invalidske vozičke ni treba zagotoviti niti pri spreminjanju razporeda sedežev. Prostori za invalidske vozičke, zagotovljeni v obstoječih tirnih vozilih, se lahko razvrstijo v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [16] Dodatka A.

Zagotovitev naprave za klic na pomoč v prostoru za invalidski voziček ni obvezna, če vozilo nima električnega komunikacijskega sistema, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi tako, da bi lahko vanj vključili tako napravo.

Sedež za premestitev je obvezno zagotoviti le, če se s tem ne spremeni ureditev obstoječega prostora za invalidski voziček.

Zunanja vrata

Skladnost z zahtevami glede označevanja mesta zunanje odprtine vrat v notranjosti z vidnim razlikovanjem površine tal je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji talnih oblog.

Skladnost z zahtevami glede zagotavljanja signalov za odpiranje in zapiranje vrat je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji sistema za upravljanje vrat.

Popolna skladnost z zahtevami glede položaja in osvetlitve elementov za upravljanje vrat je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji sistema za upravljanje vrat, če se lahko elementi za upravljanje prestavijo brez spreminjanja konstrukcije vozila ali vrat. Vendar pa se v tem primeru prenovljeni ali nadgrajeni elementi za upravljanje namestijo kolikor je mogoče blizu predpisanemu položaju.

Notranja vrata

Skladnost z zahtevami glede sil, potrebnih za upravljanje vrat, in položaja elementov za upravljanje je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji vrat in mehanizma vrat in/ali elementov za upravljanje vrat.

Razsvetljava

Skladnost z zahtevo ni obvezna, če se lahko dokaže, da električni sistem ni dovolj zmogljiv za priključitev dodatnega bremena ali da take razsvetljave ni mogoče lokalno vgraditi brez konstrukcijskih sprememb (odprtin vrat itd.).

Stranišča

Povsem skladno univerzalno stranišče je obvezno zagotoviti le pri popolni prenovi ali nadgradnji obstoječih stranišč, če je zagotovljen prostor za invalidski voziček in če se lahko skladno univerzalno stranišče zagotovi brez konstrukcijskih sprememb karoserije vozila.

Zagotovitev naprave za klic na pomoč v univerzalnem stranišču ni obvezna, če vozilo nima električnega komunikacijskega sistema, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi tako, da bi lahko vanj vključili tako napravo.

Prehodi

Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.6 je obvezna le pri spremembah razporeda sedežev v celotnem vozilu in če je zagotovljen prostor za invalidski voziček.

Skladnost z zahtevami glede prehodov med sosednjimi vozili je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji sredinskega prehoda med vozili.

Informacije

Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.7 glede informacij o poti pri prenovi ali nadgradnji ni obvezna. Če pa se v okviru programa prenove ali nadgradnje namesti avtomatski sistem za informacije o poti, je ta v skladu z zahtevami iz navedene točke.

Skladnost z drugimi deli točke 4.2.2.7 je obvezna pri prenovi ali nadgradnji oznak ali notranje opreme vozila.

Spremembe višin

Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.8 pri prenovi ali nadgradnji ni obvezna. Vendar se pri prenovi ali nadgradnji materialov pohodnih površin zagotovi opozorilni trak v kontrastni barvi na čelnih vogalih stopnic.

Oprijemala

Skladnost z zahtevami točke 4.2.2.9 je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji obstoječih oprijemal.

Spalniki, dostopni z invalidskim vozičkom

Skladnost z zahtevo po zagotovitvi spalnika, dostopnega z invalidskim vozičkom, je obvezna le pri prenovi ali nadgradnji obstoječih spalnikov.

Zagotovitev naprave za klic na pomoč v spalniku, dostopnem z invalidskim vozičkom, ni obvezna, če vozilo nima električnega komunikacijskega sistema, ki se lahko prilagodi tako, da bi lahko vanj vključili tako napravo.

Položaji stopnic, stopnice in pripomočki za vstop

Skladnost z zahtevami iz točk 4.2.2.11 in 4.2.2.12 pri prenovi ali nadgradnji ni obvezna. Če pa se nameščajo premične stopnice ali drugi v vozilo vgrajeni pripomočki za vstop, so v skladu z ustreznimi določbami navedenih točk.

Če se pri prenovi ali nadgradnji zagotovi prostor za invalidski voziček v skladu s točko 4.2.2.3, je obvezno zagotoviti tudi pripomoček za vstop v skladu s točko 4.4.3.

| (68) | Dodatek G se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek G
  Zvočni signali zunanjih vrat za potnike
  G.1   Opredelitev pojmov

  V tem dodatku se uporabljajo naslednji izrazi:








  fsignal | = | frekvenca tona za vzbujanje; |
| --- | --- | --- | --- |
| LS | = | raven zvočnega tlaka, izmerjena kot LAFmax najvišja raven zvoka s frekvenčnim filtrom ‚A‘ in časovnim filtrom F (hitro) v času merjenja. |
| LSmax | = | maximum LAFmax |
| LSmin | = | minimum LAFmax |
| LN | = | raven hrupa okolja, izmerjena na naslednji način: |

(68)

Dodatek G se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek G

Zvočni signali zunanjih vrat za potnike

G.1   Opredelitev pojmov

V tem dodatku se uporabljajo naslednji izrazi:

fsignal

=

frekvenca tona za vzbujanje;

LS

=

raven zvočnega tlaka, izmerjena kot LAFmax najvišja raven zvoka s frekvenčnim filtrom ‚A‘ in časovnim filtrom F (hitro) v času merjenja.

LSmax

=

maximum LAFmax

LSmin

=

minimum LAFmax

LN

=

raven hrupa okolja, izmerjena na naslednji način:

| (a) | frekvenčno območje energijska vsota treh oktavnih pasov,





  pri čemer je:








  L1 | = | Lokt.500 Hz
  , |
| --- | --- | --- | --- |
| L2 | = | Lokt.1000 Hz
  , |
| L3 | = | Lokt.2000 Hz
  ; |

(a)

frekvenčno območje energijska vsota treh oktavnih pasov,

Image 108

pri čemer je:

L1

=

Lokt.500 Hz
  ,

L2

=

Lokt.1000 Hz
  ,

L3

=

Lokt.2000 Hz
  ;

| (b) | raven zvočnega tlaka, izmerjena kot energijsko ekvivalentna raven v 20 s (LAeq20
  ). |
| --- | --- |

(b)

raven zvočnega tlaka, izmerjena kot energijsko ekvivalentna raven v 20 s (LAeq20
  ).

G.2   Signali za odpiranje in zapiranje vrat

G.2.1   Signal za odpiranje vrat

| Značilnosti | Počasi pulzirajoč večtonski signal (do dva pulza na sekundo), ki ga sestavljata dva, v zaporedju oddana tona |
| --- | --- |
| Frekvence | –
  – | fsignal1
  = 2 200 Hz +/– 100 Hz

  fsignal2
  = 1 760 Hz +/– 100 Hz |
| Raven zvočnega tlaka | | Prilagodljiva naprava






  — | LS ≥ LN
  - 5 dB |

Značilnosti

Počasi pulzirajoč večtonski signal (do dva pulza na sekundo), ki ga sestavljata dva, v zaporedju oddana tona

Frekvence

–

–

fsignal1
  = 2 200 Hz +/– 100 Hz

fsignal2
  = 1 760 Hz +/– 100 Hz

Raven zvočnega tlaka

Prilagodljiva naprava

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmax
  = 70 dB (+6/–0) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+6/–0)

–

Neprilagodljiva naprava

| — | LS
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB (+ 6/– 0)

G.2.2   Signal za zapiranje vrat

| Značilnosti | – | Hitro pulzirajoč ton (6–10 pulzov na sekundo) |
| --- | --- | --- |
| Frekvenca | – | fsignal
  = 1 900 Hz +/– 100 Hz |
| Raven zvočnega tlaka | | Prilagodljiva naprava






  — | LS ≥ LN
  - 5 dB |

Značilnosti

–

Hitro pulzirajoč ton (6–10 pulzov na sekundo)

Frekvenca

–

fsignal
  = 1 900 Hz +/– 100 Hz

Raven zvočnega tlaka

Prilagodljiva naprava

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0)

–

Neprilagodljiva naprava

| — | LS
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB (+ 6/– 0)

G.3   Signali za iskanje vrat

Signal za iskanje vrat je lahko enotonski signal (v skladu s točko G.3.1) ali dvotonski signal (v skladu s točko G.3.2). Obe vrsti signala sta enako sprejeti v vseh državah članicah.

G.3.1   Enotonski signal

| Značilnosti | Interval tona (pravokotnik), brez naraščanja in pojemanja






  — | trajanje impulza signala = 5 ms ± 1 ms ‚vklopljen‘ (impulz čistega tona), |
| --- | --- | --- |

Značilnosti

Interval tona (pravokotnik), brez naraščanja in pojemanja

—

trajanje impulza signala = 5 ms ± 1 ms ‚vklopljen‘ (impulz čistega tona),

| — | časovni vzorec signala 3–5 impulzov na sekundo |
| --- | --- |

—

časovni vzorec signala 3–5 impulzov na sekundo

Frekvenca

| — | fsignal = 630 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

—

fsignal = 630 Hz ± 50 Hz

Raven zvočnega tlaka

Prilagodljiva naprava

| — | LS ≥ LN
  +5 dB |
| --- | --- |

—

LS ≥ LN
  +5 dB

| — | LSmin = 45 dB (+/– 2) |
| --- | --- |

—

LSmin = 45 dB (+/– 2)

| — | LSmax
  = 65 dB (+/– 2) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 65 dB (+/– 2)

Neprilagodljiva naprava

| — | LS
  = 60 dB |
| --- | --- |

—

LS
  = 60 dB

G.3.2   Dvotonski signal

| Značilnosti | Interval tonov (opredelitev signala)






  — | 100 ms naraščanje ravni zvočnega tlaka, |
| --- | --- | --- |

Značilnosti

Interval tonov (opredelitev signala)

—

100 ms naraščanje ravni zvočnega tlaka,

| — | 100 ms oglašanje prvega tona 550 Hz ± 50 Hz, |
| --- | --- |

—

100 ms oglašanje prvega tona 550 Hz ± 50 Hz,

| — | 100 ms pojemanje ravni zvočnega tlaka, |
| --- | --- |

—

100 ms pojemanje ravni zvočnega tlaka,

| — | 200 ms izklopljen, |
| --- | --- |

—

200 ms izklopljen,

| — | 100 ms naraščanje ravni zvočnega tlaka, |
| --- | --- |

—

100 ms naraščanje ravni zvočnega tlaka,

| — | 100 ms oglašanje drugega tona 750 Hz ± 50 Hz, |
| --- | --- |

—

100 ms oglašanje drugega tona 750 Hz ± 50 Hz,

| — | 100 ms pojemanje ravni zvočnega tlaka, |
| --- | --- |

—

100 ms pojemanje ravni zvočnega tlaka,

| — | 900 ms izklopljen, |
| --- | --- |

—

900 ms izklopljen,

| — | čas ponavljanja signala = 1 700  ms. |
| --- | --- |

—

čas ponavljanja signala = 1 700  ms.

Frekvenca

| | fsignal1 = 550 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

fsignal1 = 550 Hz ± 50 Hz

| | fsignal2 = 750 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

fsignal2 = 750 Hz ± 50 Hz

Raven zvočnega tlaka

Prilagodljiva naprava

| — | LS ≥ LN
  - 5 dB |
| --- | --- |

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmin
  = 50 dB (+/– 2 dB) |
| --- | --- |

—

LSmin
  = 50 dB (+/– 2 dB)

| — | LSmax
  = 70 dB (+/– 2 dB) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+/– 2 dB)

Neprilagodljiva naprava

| — | LS
  = 70 dB |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB

G.4   Položaji za merjenje

Položaj mikrofona za meritve zvočnih signalov vrat je v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [20] Dodatka A. Specifikacija se uporablja tudi za položaj mikrofona za merjenje signala za iskanje vrat, čeprav njeno področje uporabe ne zajema signala za iskanje vrat.

Za dokazovanje skladnosti se izvedejo meritve ob treh vratih na vlaku. Vrata so za preskus zapiranja povsem odprta, za preskus odpiranja pa povsem zaprta.

| (69) | dodatki H, I, J, K in L se črtajo; |
| --- | --- |

(69)

dodatki H, I, J, K in L se črtajo;

| (70) | Dodatek M se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek M
  Interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku
  M.1   PODROČJE UPORABE

  Ta dodatek opredeljuje najvišje tehnične mejne vrednosti za interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku. Te mejne vrednosti se uporabljajo za projektiranje in ocenjevanje tirnih vozil (arhitektura, konstrukcija, razpored) in njihovih sestavnih delov (vstopna vrata, notranja vrata, sedeži, stranišča itd.). Če značilnosti invalidskega vozička presegajo te mejne vrednosti, so lahko pogoji uporabe tirnih vozil za uporabnika slabši (npr. ni dostopa do prostorov za invalidske vozičke). Prekoračitev nekaterih mejnih vrednosti lahko uporabniku prepreči dostop do tirnih vozil. Navedene mejne vrednosti opredeli vsak prevoznik v železniškem prometu, kot je določeno v točki 4.2.6.1 Priloge k Uredbi (EU) št. 454/2011.
  M.2   ZNAČILNOSTI

  Vrednosti, ki se štejejo za tehnične mejne vrednosti, so:






  Osnovne dimenzije






  Širina 700 mm in najmanj dodatnih 50 mm na vsaki strani za roke med premikanjem. |
| --- | --- |

(70)

Dodatek M se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek M

Interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku

M.1   PODROČJE UPORABE

Ta dodatek opredeljuje najvišje tehnične mejne vrednosti za interoperabilni invalidski voziček, s katerim se lahko potuje na vlaku. Te mejne vrednosti se uporabljajo za projektiranje in ocenjevanje tirnih vozil (arhitektura, konstrukcija, razpored) in njihovih sestavnih delov (vstopna vrata, notranja vrata, sedeži, stranišča itd.). Če značilnosti invalidskega vozička presegajo te mejne vrednosti, so lahko pogoji uporabe tirnih vozil za uporabnika slabši (npr. ni dostopa do prostorov za invalidske vozičke). Prekoračitev nekaterih mejnih vrednosti lahko uporabniku prepreči dostop do tirnih vozil. Navedene mejne vrednosti opredeli vsak prevoznik v železniškem prometu, kot je določeno v točki 4.2.6.1 Priloge k Uredbi (EU) št. 454/2011.

M.2   ZNAČILNOSTI

Vrednosti, ki se štejejo za tehnične mejne vrednosti, so:

Osnovne dimenzije

Širina 700 mm in najmanj dodatnih 50 mm na vsaki strani za roke med premikanjem.

| Dolžina 1 200 mm in dodatnih 50 mm za noge. |
| --- |

Dolžina 1 200 mm in dodatnih 50 mm za noge.

| Kolesa

  Najmanjše kolo premosti vmesni prostor z dimenzijami 75 mm v vodoravni smeri in 50 mm v navpični smeri. |
| --- |

Kolesa

Najmanjše kolo premosti vmesni prostor z dimenzijami 75 mm v vodoravni smeri in 50 mm v navpični smeri.

| Višina

  Največ 1 450 mm, vključno z uporabnikom, ki je znotraj 95 odstotkov moške populacije. |
| --- |

Višina

Največ 1 450 mm, vključno z uporabnikom, ki je znotraj 95 odstotkov moške populacije.

| Obračalni krog







  1 500 mm |
| --- |

Obračalni krog

1 500 mm

| Teža






  Skupna teža 300 kg za invalidski voziček in uporabnika (vključno z morebitno prtljago) za električni invalidski voziček, pri katerem ni potrebna pomoč pri prečkanju pripomočka za vstop. |
| --- |

Teža

Skupna teža 300 kg za invalidski voziček in uporabnika (vključno z morebitno prtljago) za električni invalidski voziček, pri katerem ni potrebna pomoč pri prečkanju pripomočka za vstop.

| Skupna teža 200 kg za invalidski voziček in uporabnika (vključno z morebitno prtljago) za ročni invalidski voziček. |
| --- |

Skupna teža 200 kg za invalidski voziček in uporabnika (vključno z morebitno prtljago) za ročni invalidski voziček.

| Višina ovir, ki jo je mogoče premostiti, in svetla višina od tal






  Višina ovir, ki jo je mogoče premostiti, 50 mm (največ). |
| --- |

Višina ovir, ki jo je mogoče premostiti, in svetla višina od tal

Višina ovir, ki jo je mogoče premostiti, 50 mm (največ).

| Svetla višina od tal 60 mm (najmanj) s kotom naklona navzgor 10° (17 %), na vrhu v smeri naprej (pod naslonom za noge). |
| --- |

Svetla višina od tal 60 mm (najmanj) s kotom naklona navzgor 10° (17 %), na vrhu v smeri naprej (pod naslonom za noge).

| Največji varni naklon, pri katerem invalidski voziček ostane stabilen:






  je dinamično stabilen v vseh smereh pod kotom 6° (10 %), |
| --- |

Največji varni naklon, pri katerem invalidski voziček ostane stabilen:

je dinamično stabilen v vseh smereh pod kotom 6° (10 %),

| je statično stabilen v vseh smereh (tudi pri uporabljeni zavori) pod kotom 9° (16 %). |
| --- |

je statično stabilen v vseh smereh (tudi pri uporabljeni zavori) pod kotom 9° (16 %).

| (71) | Dodatek N se spremeni:






  (a) | točka N.3 se nadomesti z naslednjim:
  „N.3   SIMBOLI, KI SE UPORABLJAJO NA OZNAKAH


  Mednarodna oznaka za invalidski voziček

  Oznaka, ki označuje območja, dostopna z invalidskim vozičkom, vključuje simbol v skladu z eno od specifikacij iz zaporedne številke [12] ali [13] Dodatka A.

  Oznaka za indukcijsko zanko

  Oznaka, ki označuje mesta, kjer so nameščene indukcijske zanke, vključuje simbol v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [14] Dodatka A.

  Oznaka za prednostne sedeže

  Oznaka, ki označuje, kje so prednostni sedeži, vključuje simbole v skladu s sliko N1.

  Slika N1


  Simboli za prednostne sedeže





  “ |
| --- | --- | --- |

(71)

Dodatek N se spremeni:

(a)

točka N.3 se nadomesti z naslednjim:

„N.3   SIMBOLI, KI SE UPORABLJAJO NA OZNAKAH

SIMBOLI, KI SE UPORABLJAJO NA OZNAKAH

Mednarodna oznaka za invalidski voziček

Mednarodna oznaka za invalidski voziček

Oznaka, ki označuje območja, dostopna z invalidskim vozičkom, vključuje simbol v skladu z eno od specifikacij iz zaporedne številke [12] ali [13] Dodatka A.

Oznaka za indukcijsko zanko

Oznaka za indukcijsko zanko

Oznaka, ki označuje mesta, kjer so nameščene indukcijske zanke, vključuje simbol v skladu s specifikacijo iz zaporedne številke [14] Dodatka A.

Oznaka za prednostne sedeže

Oznaka za prednostne sedeže

Oznaka, ki označuje, kje so prednostni sedeži, vključuje simbole v skladu s sliko N1.

Slika N1

Slika N1

Simboli za prednostne sedeže

Simboli za prednostne sedeže

Image 109

  “

| (b) | doda se naslednja točka N.4:
  „N.4   BARVA OZNAK

  Posebne oznake iz tega dodatka so bele barve na temnomodrem ozadju. Če so oznake nameščene na temnomodri plošči, je dovoljeno obrniti barve simbola in ozadja (tj. temnomoder simbol na belem ozadju).“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka N.4:

„N.4   BARVA OZNAK

BARVA OZNAK

Posebne oznake iz tega dodatka so bele barve na temnomodrem ozadju. Če so oznake nameščene na temnomodri plošči, je dovoljeno obrniti barve simbola in ozadja (tj. temnomoder simbol na belem ozadju).“;

| (72) | doda se naslednji Dodatek P:



  „Dodatek P

  Spremembe zahtev in prehodne ureditve

  Za točke TSI, ki niso navedene v preglednici P.1 in preglednici P.2, skladnost s „prejšnjo TSI“ (tj. to uredbo, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/772 (*5)) pomeni skladnost s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

  Spremembe s splošno prehodno ureditvijo, ki se uporablja sedem let

  Za točke TSI iz preglednice P.1 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.
  Projekti, ki so na dan 28. septembra 2023 že v fazi projektiranja, izpolnjujejo zahteve iz te TSI od 28. septembra 2030.
  Zahteve TSI iz preglednice P.1 ne vplivajo na projekte, ki so v fazi proizvodnje, in tirna vozila, ki obratujejo.

  Preglednica P.1


  Prehodna ureditev, ki se uporablja sedem let








  Točke TSI | Točke TSI v prejšnji TSI | Razlaga spremembe TSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.1.1(1a) | Ni zahtev | Nova zahteva, ki podrobneje določa pravilen položaj oprijemala |
| 4.2.2.2(8) | 4.2.2.2(8) | Natančnejše besedilo zahteve |
| 4.2.2.3.2(8)
  Ko se vrata lokalno zaprejo (lahko jih zapre potnik ali vlakovno osebje), se sproži signal za zapiranje vrat, ki se začne po začetku delovanja naprave za upravljanje vrat in se nadaljuje, dokler se vrata ne zaprejo. | Ni zahtev | Nova zahteva |
| 4.2.2.3.2(11) | Ni zahtev | Nova zahteva |
| 4.2.2.11.1(3)
  Tehnična dokumentacija iz točke 4.2.12 TSI lokomotive in potniška tirna vozila vključuje informacije o višini in odmiku teoretičnega perona, katerih rezultat je navpični vmesni prostor (δν–), ki meri 160 mm, in vodoravni vmesni prostor (δh), ki meri 200 mm, s točke na sredini čelnega vogala najnižje stopnice tirnega vozila na ravni progi brez naklona. | Ni zahtev | Nova zahteva |
| 5.3.2.6(1) | 5.3.2.6(1) | Omejitev danih možnosti |
| 5.3.2.8 | 5.3.2.8 | Nova zahteva v specifikaciji iz zaporedne številke [11] Dodatka A |
| 6.2.3.3 | Ni zahtev | Nova zahteva, ki se nanaša na poseben standard za kontrast |
| 7.3.2.6 Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega
  Posebni primer za Španijo ‚P‘ | 7.3.2.6 Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega
  Posebni primer za Španijo ‚P‘ za omrežje s tirno širino 1 668  mm | Nova zahteva, ki se uporablja za vozila s tirno širino 1 668  mm |
| Dodatek G – signali za odpiranje in zapiranje vrat | Dodatek G – signali za odpiranje in zapiranje vrat | Sprememba merilne metode |

(72)

doda se naslednji Dodatek P:

„Dodatek P

Spremembe zahtev in prehodne ureditve

Za točke TSI, ki niso navedene v preglednici P.1 in preglednici P.2, skladnost s „prejšnjo TSI“ (tj. to uredbo, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/772 (*5)) pomeni skladnost s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Spremembe s splošno prehodno ureditvijo, ki se uporablja sedem let

Za točke TSI iz preglednice P.1 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so na dan 28. septembra 2023 že v fazi projektiranja, izpolnjujejo zahteve iz te TSI od 28. septembra 2030.

Zahteve TSI iz preglednice P.1 ne vplivajo na projekte, ki so v fazi proizvodnje, in tirna vozila, ki obratujejo.

Preglednica P.1

Prehodna ureditev, ki se uporablja sedem let

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji TSI

Razlaga spremembe TSI

4.2.2.1.1(1a)

Ni zahtev

Nova zahteva, ki podrobneje določa pravilen položaj oprijemala

4.2.2.2(8)

4.2.2.2(8)

Natančnejše besedilo zahteve

4.2.2.3.2(8)

Ko se vrata lokalno zaprejo (lahko jih zapre potnik ali vlakovno osebje), se sproži signal za zapiranje vrat, ki se začne po začetku delovanja naprave za upravljanje vrat in se nadaljuje, dokler se vrata ne zaprejo.

Ni zahtev

Nova zahteva

4.2.2.3.2(11)

Ni zahtev

Nova zahteva

4.2.2.11.1(3)

Tehnična dokumentacija iz točke 4.2.12 TSI lokomotive in potniška tirna vozila vključuje informacije o višini in odmiku teoretičnega perona, katerih rezultat je navpični vmesni prostor (δν–), ki meri 160 mm, in vodoravni vmesni prostor (δh), ki meri 200 mm, s točke na sredini čelnega vogala najnižje stopnice tirnega vozila na ravni progi brez naklona.

Ni zahtev

Nova zahteva

5.3.2.6(1)

5.3.2.6(1)

Omejitev danih možnosti

5.3.2.8

5.3.2.8

Nova zahteva v specifikaciji iz zaporedne številke [11] Dodatka A

6.2.3.3

Ni zahtev

Nova zahteva, ki se nanaša na poseben standard za kontrast

7.3.2.6 Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega

Posebni primer za Španijo ‚P‘

7.3.2.6 Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz njega

Posebni primer za Španijo ‚P‘ za omrežje s tirno širino 1 668  mm

Nova zahteva, ki se uporablja za vozila s tirno širino 1 668  mm

Dodatek G – signali za odpiranje in zapiranje vrat

Dodatek G – signali za odpiranje in zapiranje vrat

Sprememba merilne metode

Spremembe s posebno prehodno ureditvijo:

Za točke TSI iz preglednice P.2 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so na dan 28. septembra 2023 že v fazi projektiranja, projekti, ki so v fazi proizvodnje, in tirna vozila, ki obratujejo, izpolnjujejo zahtevo iz te TSI v skladu z ustrezno prehodno ureditvijo iz preglednice P.2 od 28. septembra 2023.

Preglednica P.2

Posebna prehodna ureditev

| Točke TSI | Točke TSI v prejšnji TSI | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza projektiranja se ni začela | Faza projektiranja se je začela | Proizvodna faza | Tirna vozila, ki obratujejo |
| Ni relevantno“. |

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji TSI

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

Faza projektiranja se ni začela

Faza projektiranja se je začela

Proizvodna faza

Tirna vozila, ki obratujejo

Ni relevantno“.

(*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1300/2014 glede popisa sredstev z namenom ugotavljanja ovir za dostopnost, zagotavljanja informacij za uporabnike ter spremljanja in vrednotenja napredka v zvezi z dostopnostjo (UL L 139I, 27.5.2019, str. 1)."

*5

---

(*1)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;

*1

(*2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).“;

*2

(*3)  Uredba (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 172, 17.5.2021, str. 1).“;

*3

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚infrastruktura‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).“;

*4

(*5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1300/2014 glede popisa sredstev z namenom ugotavljanja ovir za dostopnost, zagotavljanja informacij za uporabnike ter spremljanja in vrednotenja napredka v zvezi z dostopnostjo (UL L 139I, 27.5.2019, str. 1).“

*5

---

(1)  Modul CA1, CA2 ali CH se lahko uporablja samo pri proizvodih, ki so bili proizvedeni v skladu s projektiranjem, ki je bilo razvito in se je uporabljalo za trženje proizvodov že pred začetkom uporabe zadevnih TSI, ki se uporabljajo za navedene proizvode, če proizvajalec priglašenemu organu dokaže, da sta bila pri predhodnih vlogah pregled tipa in projektiranja opravljena pod primerljivimi pogoji in da sta v skladu z zahtevami te TSI; ta dokaz se dokumentira in šteje za enako tehten kot modul CB ali pregled projektiranja v skladu z modulom CH1.“

1

---

PRILOGA IV

Priloga k Uredbi (EU) št. 1301/2014 se spremeni:

| (1) | v točki 2.1(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | elektronapajalne postaje: povezane na primarni strani z visokonapetostno mrežo s transformacijo visoke napetosti na napetost in/ali konverzijo na vlečni napajalni sistem, primeren za vlake. Na sekundarni strani so elektronapajalne postaje povezane s sistemom voznih vodov;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v točki 2.1(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

elektronapajalne postaje: povezane na primarni strani z visokonapetostno mrežo s transformacijo visoke napetosti na napetost in/ali konverzijo na vlečni napajalni sistem, primeren za vlake. Na sekundarni strani so elektronapajalne postaje povezane s sistemom voznih vodov;“;

| (2) | točka 2.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1.1   Napajanje z električno energijo









  (1) | Namen vlečnega napajalnega sistema je oskrbeti posamezne vlake z električno energijo in tako zagotoviti izpolnjevanje načrtovanega voznega reda. |
| --- | --- | --- |

(2)

točka 2.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.1.1   Napajanje z električno energijo

(1)

| (2) | Osnovni parametri za vlečni napajalni sistem so opredeljeni v točki 4.2.“; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | v točki 2.1.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Cilj je zagotoviti zanesljiv in neprekinjen prenos električne energije iz vlečnega napajalnega sistema v tirna vozila. Interaktivnost med voznim vodom in odjemnikom toka je pomemben vidik interoperabilnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v točki 2.1.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Cilj je zagotoviti zanesljiv in neprekinjen prenos električne energije iz vlečnega napajalnega sistema v tirna vozila. Interaktivnost med voznim vodom in odjemnikom toka je pomemben vidik interoperabilnosti.“;

| (4) | v poglavju 3 se vrstici 4.2.4 in 4.2.5 preglednice nadomestita z naslednjim:












  „4.2.4 | Zmogljivost napajanja z vlečno energijo | – | – | – | – | 1.5
  2.2.3 | – |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.5 | Tok v mirovanju | – | – | – | – | 1.5
  2.2.3 | –“ |

(4)

v poglavju 3 se vrstici 4.2.4 in 4.2.5 preglednice nadomestita z naslednjim:

„4.2.4

Zmogljivost napajanja z vlečno energijo

–

–

–

–

1.5

2.2.3

–

4.2.5

Tok v mirovanju

–

–

–

–

1.5

2.2.3

–“

| (5) | točka 4.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „4.2.1 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(5)

točka 4.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1

| (6) | točka 4.2.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.1   Vlečni napajalni sistem







  (a) | napetost in frekvenca (4.2.3); |
| --- | --- | --- |

(6)

točka 4.2.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.1   Vlečni napajalni sistem

(a)

napetost in frekvenca (4.2.3);

| (b) | parametri v zvezi z zmogljivostjo vlečnega napajalnega sistema (4.2.4); |
| --- | --- |

(b)

parametri v zvezi z zmogljivostjo vlečnega napajalnega sistema (4.2.4);

| (c) | tok v mirovanju (4.2.5); |
| --- | --- |

(c)

tok v mirovanju (4.2.5);

| (d) | regenerativno zaviranje (4.2.6); |
| --- | --- |

(d)

regenerativno zaviranje (4.2.6);

| (e) | ureditev usklajevanja električne zaščite (4.2.7); |
| --- | --- |

(e)

ureditev usklajevanja električne zaščite (4.2.7);

| (f) | harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme z izmeničnim tokom (v nadaljnjem besedilu: sistemi AC) za vlečni napajalni sistem (4.2.8).“; |
| --- | --- |

(f)

harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme z izmeničnim tokom (v nadaljnjem besedilu: sistemi AC) za vlečni napajalni sistem (4.2.8).“;

| (7) | točka 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3   Napetost in frekvenca

  Nazivna napetost in nazivna frekvenca vlečnega napajalnega sistema sta v enem od naslednjih štirih sistemov:






  (a) | AC (izmenični tok) 25 kV, 50 Hz; |
| --- | --- | --- |

(7)

točka 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3   Napetost in frekvenca

Nazivna napetost in nazivna frekvenca vlečnega napajalnega sistema sta v enem od naslednjih štirih sistemov:

(a)

AC (izmenični tok) 25 kV, 50 Hz;

| (b) | AC (izmenični tok) 15 kV, 16,7 Hz; |
| --- | --- |

(b)

AC (izmenični tok) 15 kV, 16,7 Hz;

| (c) | DC (enosmerni tok) 3 kV; |
| --- | --- |

(c)

DC (enosmerni tok) 3 kV;

| (d) | DC (enosmerni tok) 1,5 kV. |
| --- | --- |

(d)

DC (enosmerni tok) 1,5 kV.

Izvedbena pravila za nove proge s hitrostmi, ki presegajo 250 km/h, so določena v točki 7.1.1.“;

| (8) | točka 4.2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4   Zmogljivost vlečnega napajalnega sistema

  Pri novozgrajenih podsistemih ali v primeru spremembe vlečnega napajalnega sistema (npr. prehod z enosmernega na izmenični tok) je indeks kakovosti za podsistem skladen s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E, da bi pri vlakih lahko upoštevali časovnico projektiranja.“; |
| --- | --- |

(8)

točka 4.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4   Zmogljivost vlečnega napajalnega sistema

Pri novozgrajenih podsistemih ali v primeru spremembe vlečnega napajalnega sistema (npr. prehod z enosmernega na izmenični tok) je indeks kakovosti za podsistem skladen s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E, da bi pri vlakih lahko upoštevali časovnico projektiranja.“;

| (9) | točka 4.2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.5   Tok v mirovanju

  Vozni vodi se projektirajo tako, da vzdržijo vsaj vrednosti toka v mirovanju na odjemnik toka v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(9)

točka 4.2.5 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.5   Tok v mirovanju

Vozni vodi se projektirajo tako, da vzdržijo vsaj vrednosti toka v mirovanju na odjemnik toka v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E.“;

| (10) | v točki 4.2.6 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Vlečni napajalni sistemi so zasnovani tako, da omogočajo uporabo regenerativnega zaviranja v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.“; |
| --- | --- | --- |

(10)

v točki 4.2.6 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Vlečni napajalni sistemi so zasnovani tako, da omogočajo uporabo regenerativnega zaviranja v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.“;

| (11) | točka 4.2.7 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.7   Ureditev usklajevanja električne zaščite

  Projektiranje usklajevanja električne zaščite podsistema energija je v skladu z zahtevami iz specifikacije iz indeksa [1] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(11)

točka 4.2.7 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.7   Ureditev usklajevanja električne zaščite

Projektiranje usklajevanja električne zaščite podsistema energija je v skladu z zahtevami iz specifikacije iz indeksa [1] Dodatka E.“;

| (12) | v točki 4.2.8 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Da bi preprečili nestabilnost in dosegli združljivost električnega sistema, morajo biti harmonične prenapetosti omejene pod kritičnimi vrednosti v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

v točki 4.2.8 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Da bi preprečili nestabilnost in dosegli združljivost električnega sistema, morajo biti harmonične prenapetosti omejene pod kritičnimi vrednosti v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.“;

| (13) | točka 4.2.9 se spremeni:






  (a) | v točki 1 se „7.2.3“ nadomesti s „7.1.2“; |
| --- | --- | --- |

(13)

točka 4.2.9 se spremeni:

(a)

v točki 1 se „7.2.3“ nadomesti s „7.1.2“;

| (b) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Višina kontaktnega vodnika in bočni odklon kontaktnega vodnika zaradi bočnega vetra sta dejavnika, ki vplivata na interoperabilnost železniškega omrežja.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Višina kontaktnega vodnika in bočni odklon kontaktnega vodnika zaradi bočnega vetra sta dejavnika, ki vplivata na interoperabilnost železniškega omrežja.“;

| (14) | v točki 4.2.9.1 se točke 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:






  „(1) | Dovoljene vrednosti višine kontaktnega vodnika so navedene v preglednici 4.2.9.1.

  Preglednica 4.2.9.1


  Višina kontaktnega vodnika








  Opis | v ≥ 250 [km/h] | v < 250 [km/h] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nazivna višina kontaktnega vodnika [mm] | med 5 080 in 5 300 | med 5 000 in 5 750 |
| Najmanjša projektirana višina kontaktnega vodnika [mm] | 5 080 | v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E, odvisno od izbranega profila |
| Največja projektirana višina kontaktnega vodnika [mm] | 5 300 | 6 200  (1) |

(14)

v točki 4.2.9.1 se točke 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„(1)

Dovoljene vrednosti višine kontaktnega vodnika so navedene v preglednici 4.2.9.1.

Preglednica 4.2.9.1

Višina kontaktnega vodnika

Opis

v ≥ 250 [km/h]

v < 250 [km/h]

Nazivna višina kontaktnega vodnika [mm]

med 5 080 in 5 300

med 5 000 in 5 750

Najmanjša projektirana višina kontaktnega vodnika [mm]

5 080

v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E, odvisno od izbranega profila

Največja projektirana višina kontaktnega vodnika [mm]

5 300

6 200  (1)

| (2) | Za razmerje med višinami kontaktnih vodnikov in delovnimi višinami odjemnika toka glej specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E. |
| --- | --- |

(2)

Za razmerje med višinami kontaktnih vodnikov in delovnimi višinami odjemnika toka glej specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E.

| (3) | Pri nivojskih prehodih je višina kontaktnih vodnikov določena z nacionalnimi predpisi, če teh ni, pa v skladu s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(3)

Pri nivojskih prehodih je višina kontaktnih vodnikov določena z nacionalnimi predpisi, če teh ni, pa v skladu s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka E.“;

| (15) | točka 4.2.9.2 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Največji bočni odklon kontaktnega vodnika od središčne osi tira pri bočnem vetru je v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

točka 4.2.9.2 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Največji bočni odklon kontaktnega vodnika od središčne osi tira pri bočnem vetru je v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E.“;

| (b) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Sistem tirne širine 1 520 mm:
  v državah članicah, ki uporabljajo profil odjemnikov toka v skladu s točko 4.2.8.2.9.2.3 TSI lokomotive in potniška tirna vozila, je največji bočni odklon kontaktnega vodnika od središčne osi odjemnika toka ob bočnem vetru 500 mm.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

Sistem tirne širine 1 520 mm:

v državah članicah, ki uporabljajo profil odjemnikov toka v skladu s točko 4.2.8.2.9.2.3 TSI lokomotive in potniška tirna vozila, je največji bočni odklon kontaktnega vodnika od središčne osi odjemnika toka ob bočnem vetru 500 mm.“;

| (16) | točka 4.2.10 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.10   Profil odjemnika toka









  (1) | Sistem tirne širine, ki ni sistem tirne širine 1 520 mm:
  Mehanski kinematični profil odjemnika toka se določi z uporabo metode, navedene v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E k tej TSI in profilov odjemnikov toka, opredeljenih v oddelkih 4.2.8.2.9.2.1 in 4.2.8.2.9.2.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- | --- |

(16)

točka 4.2.10 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.10   Profil odjemnika toka

(1)

Mehanski kinematični profil odjemnika toka se določi z uporabo metode, navedene v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E k tej TSI in profilov odjemnikov toka, opredeljenih v oddelkih 4.2.8.2.9.2.1 in 4.2.8.2.9.2.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

| (2) | Sistem tirne širine 1 520 mm:
  v državah članicah, ki uporabljajo profil odjemnikov toka v skladu z oddelkom 4.2.8.2.9.2.3 TSI lokomotive in potniška tirna vozila, je statični profil, ki je na voljo za odjemnik toka, opredeljen v Dodatku D k tej TSI. |
| --- | --- |

(2)

v državah članicah, ki uporabljajo profil odjemnikov toka v skladu z oddelkom 4.2.8.2.9.2.3 TSI lokomotive in potniška tirna vozila, je statični profil, ki je na voljo za odjemnik toka, opredeljen v Dodatku D k tej TSI.

| (3) | V profil odjemnika toka, kot je naveden v točkah 1 in 2, ne sega noben del podsistema energija, razen kontaktnega vodnika in poligonacijske ročice.“; |
| --- | --- |

(3)

| (17) | v točki 4.2.11 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | Razponi Fm za posamezne vlečne napajalne sisteme so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. |
| --- | --- | --- |

(17)

v točki 4.2.11 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

Razponi Fm za posamezne vlečne napajalne sisteme so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E.

| (3) | Vozni vodi se projektirajo tako, da so sposobni vzdržati zgornjo mejo projektirane vrednosti Fm, določeno v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E.“ |
| --- | --- |

(3)

Vozni vodi se projektirajo tako, da so sposobni vzdržati zgornjo mejo projektirane vrednosti Fm, določeno v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E.“

| (18) | v točki 4.2.12 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | S0 je simuliran ali izmerjen dvig kontaktnega vodnika pri poligonacijski ročici, če hkrati delujeta najmanj dva odjemnika toka, z zgornjo mejo Fm pri konstrukcijsko določeni hitrosti voznega voda. Kadar je dvig poligonacijske ročice fizično omejen zaradi projektiranja voznega voda, se lahko potrebni prostor zmanjša na 1,5 S0 (glej specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E). |
| --- | --- | --- |

(18)

v točki 4.2.12 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

S0 je simuliran ali izmerjen dvig kontaktnega vodnika pri poligonacijski ročici, če hkrati delujeta najmanj dva odjemnika toka, z zgornjo mejo Fm pri konstrukcijsko določeni hitrosti voznega voda. Kadar je dvig poligonacijske ročice fizično omejen zaradi projektiranja voznega voda, se lahko potrebni prostor zmanjša na 1,5 S0 (glej specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E).

| (3) | Največja sila (Fmax) je običajno v razponu Fm plus trije standardni odkloni σmax; višje vrednosti lahko nastanejo na določenih mestih in so navedene v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka E. Za toge komponente, kot so izolatorji odseka v sistemih voznih vodov, se lahko kontaktna sila poveča na največ 350 N.“; |
| --- | --- |

(3)

Največja sila (Fmax) je običajno v razponu Fm plus trije standardni odkloni σmax; višje vrednosti lahko nastanejo na določenih mestih in so navedene v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka E. Za toge komponente, kot so izolatorji odseka v sistemih voznih vodov, se lahko kontaktna sila poveča na največ 350 N.“;

| (19) | točka 4.2.13 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.13   Razmik odjemnikov toka za projektiranje voznega voda

  Vozni vod se projektira za vlake z dvema odjemnikoma toka, ki delujeta hkrati. Projektirani razmik dveh glav odjemnikov toka, od središčne osi do središčne osi, je enak vrednostim iz specifikacije iz indeksa [2] Dodatka E ali manjši.“; |
| --- | --- |

(19)

točka 4.2.13 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.13   Razmik odjemnikov toka za projektiranje voznega voda

Vozni vod se projektira za vlake z dvema odjemnikoma toka, ki delujeta hkrati. Projektirani razmik dveh glav odjemnikov toka, od središčne osi do središčne osi, je enak vrednostim iz specifikacije iz indeksa [2] Dodatka E ali manjši.“;

| (20) | v točki 4.2.14 se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Dovoljeni materiali za kontaktne vodnike so baker in bakrove zlitine. Kontaktni vodnik izpolnjuje zahteve iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka E.“; |
| --- | --- | --- |

(20)

v točki 4.2.14 se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„(3)

Dovoljeni materiali za kontaktne vodnike so baker in bakrove zlitine. Kontaktni vodnik izpolnjuje zahteve iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka E.“;

| (21) | točka 4.2.15 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.15   Odseki ločevanja faz

  4.2.15.1   Splošno









  (1) | Pri projektiranju odsekov ločevanja faz se zagotovi, da se vlaki lahko premikajo z odseka na sosednji odsek brez premoščanja faz. Izmenjava električne energije med voznim vodom in enoto se pred vstopom v odsek ločevanja faz izniči, tako da se izklopi prekinjevalec tokokroga na vlaku ali na drug enakovreden način. Zagotovijo se ustrezna sredstva za omogočanje ponovnega zagona vlaka, ki se je ustavil na odseku ločevanja faz (razen za kratke odseke ločevanja). |
| --- | --- | --- |

(21)

točka 4.2.15 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.15   Odseki ločevanja faz

4.2.15.1   Splošno

(1)

| (2) | Skupna dolžina D nevtralnih odsekov je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. Za izračun razdalj D se upoštevata specifikacija iz indeksa [3] Dodatka E in dvig S0. |
| --- | --- |

(2)

4.2.15.2   Proge s hitrostmi v ≥ 250 km/h

Lahko se sprejmeta dve vrsti projektiranja odsekov ločevanja faz:

| (a) | projektiranje ločevanja faz, kadar so vsi odjemniki toka najdaljših vlakov, usklajenih s TSI, v nevtralnem odseku. Skupna dolžina nevtralnega odseka je najmanj 402 m.
  Za podrobne zahteve glej specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E; |
| --- | --- |

(a)

projektiranje ločevanja faz, kadar so vsi odjemniki toka najdaljših vlakov, usklajenih s TSI, v nevtralnem odseku. Skupna dolžina nevtralnega odseka je najmanj 402 m.

Za podrobne zahteve glej specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E;

| (b) | krajša faza ločevanja s tremi izoliranimi prekrivanji, kot je navedeno v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. Skupna dolžina nevtralnega odseka je skupaj z razmiki in odstopanji krajša od 142 m. |
| --- | --- |

(b)

krajša faza ločevanja s tremi izoliranimi prekrivanji, kot je navedeno v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. Skupna dolžina nevtralnega odseka je skupaj z razmiki in odstopanji krajša od 142 m.

4.2.15.3   Proge s hitrostmi v < 250 km/h

V projektiranju odsekov ločevanja so običajno sprejete rešitve, ki so opisane v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. Kadar se predlaga drugačna rešitev, je treba dokazati, da je ta rešitev vsaj enako zanesljiva.“;

| (22) | točka 4.2.16.1 se spremeni:






  (a) | v točki 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Pri projektiranju odsekov ločevanja sistemov se zagotovi, da se lahko vlaki premikajo od enega vlečnega napajalnega sistema do sosednjega, drugačnega vlečnega napajalnega sistema brez stika in prenosa energije med sistemoma.“; |
| --- | --- | --- |

(22)

točka 4.2.16.1 se spremeni:

(a)

v točki 1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Pri projektiranju odsekov ločevanja sistemov se zagotovi, da se lahko vlaki premikajo od enega vlečnega napajalnega sistema do sosednjega, drugačnega vlečnega napajalnega sistema brez stika in prenosa energije med sistemoma.“;

| (b) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Skupna dolžina D nevtralnih odsekov je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. Za izračun razdalj D se upoštevata specifikacija iz indeksa [3] Dodatka E in dvig S0.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

Skupna dolžina D nevtralnih odsekov je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [2] Dodatka E. Za izračun razdalj D se upoštevata specifikacija iz indeksa [3] Dodatka E in dvig S0.“;

| (23) | točka 4.2.16.2 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Izmenjava električne energije med voznim vodom in enoto se pred vstopom v odsek ločevanja sistemov izniči, tako da se izklopi prekinjevalec tokokroga na vlaku ali na drug enakovreden način.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

točka 4.2.16.2 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Izmenjava električne energije med voznim vodom in enoto se pred vstopom v odsek ločevanja sistemov izniči, tako da se izklopi prekinjevalec tokokroga na vlaku ali na drug enakovreden način.“;

| (b) | v točki 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:






  „(b) | v podsistemu energija je treba zagotoviti, da se preprečita stik in prenos energije med sosednjima vlečnima napajalnima sistemoma, če prekinjevalci tokokroga na vlaku odpovejo; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

v podsistemu energija je treba zagotoviti, da se preprečita stik in prenos energije med sosednjima vlečnima napajalnima sistemoma, če prekinjevalci tokokroga na vlaku odpovejo;

| (c) | sprememba v višini kontaktnega vodnika vzdolž celotnega odseka ločevanja izpolnjuje zahteve iz specifikacije iz indeksa [3] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(c)

sprememba v višini kontaktnega vodnika vzdolž celotnega odseka ločevanja izpolnjuje zahteve iz specifikacije iz indeksa [3] Dodatka E.“;

| (24) | v točki 4.2.16.3 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Če se odsek ločevanja sistemov prečka s spuščenimi odjemniki toka, se projektira tako, da se prepreči električna povezava dveh vlečnih napajalnih sistemov z nenamerno dvignjenim odjemnikom toka.“; |
| --- | --- | --- |

(24)

v točki 4.2.16.3 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Če se odsek ločevanja sistemov prečka s spuščenimi odjemniki toka, se projektira tako, da se prepreči električna povezava dveh vlečnih napajalnih sistemov z nenamerno dvignjenim odjemnikom toka.“;

| (25) | v točki 4.2.17 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi (DCS) prejme, shrani in izvozi podatke CEBD, ne da bi jih poškodoval, v skladu s specifikacijo iz indeksa [6] Dodatka E. |
| --- | --- | --- |

(25)

v točki 4.2.17 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi (DCS) prejme, shrani in izvozi podatke CEBD, ne da bi jih poškodoval, v skladu s specifikacijo iz indeksa [6] Dodatka E.

| (3) | Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi podpira vse zahteve za izmenjavo podatkov, kot so opredeljene v točki 4.2.8.2.8.4 TSI lokomotive in potniška tirna vozila, in zahteve iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(3)

Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi podpira vse zahteve za izmenjavo podatkov, kot so opredeljene v točki 4.2.8.2.8.4 TSI lokomotive in potniška tirna vozila, in zahteve iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka E.“;

| (26) | točka 4.2.18 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.18   Zaščitni ukrepi pred električnim udarom

  Električna varnost sistema voznih vodov in zaščita pred električnim udarom se dosežeta s skladnostjo s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka E, v zvezi z mejami izmenične napetosti za varnost oseb in mejami enosmerne napetosti pa s skladnostjo s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(26)

točka 4.2.18 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.18   Zaščitni ukrepi pred električnim udarom

Električna varnost sistema voznih vodov in zaščita pred električnim udarom se dosežeta s skladnostjo s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka E, v zvezi z mejami izmenične napetosti za varnost oseb in mejami enosmerne napetosti pa s skladnostjo s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka E.“;

| (27) | preglednica v točki 4.3.2 se spremeni:






  (a) | druga in tretja vrstica se nadomestita z naslednjim:








  „Zmogljivost napajanja z vlečno energijo | 4.2.4 | Največji tok iz voznega voda
  Faktor moči | 4.2.8.2.4
  4.2.8.2.6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tok v mirovanju | 4.2.5 | Največji tok v mirovanju | 4.2.8.2.5“ |

(27)

preglednica v točki 4.3.2 se spremeni:

(a)

druga in tretja vrstica se nadomestita z naslednjim:

„Zmogljivost napajanja z vlečno energijo

4.2.4

Največji tok iz voznega voda

Faktor moči

4.2.8.2.4

4.2.8.2.6

Tok v mirovanju

4.2.5

Največji tok v mirovanju

4.2.8.2.5“

| (b) | šesta vrstica se nadomesti z naslednjim:








  „Harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme AC za vlečni napajalni sistem | 4.2.8 | Harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme AC | 4.2.8.2.7“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

šesta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme AC za vlečni napajalni sistem

4.2.8

Harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme AC

4.2.8.2.7“

| (28) | v točki 4.3.4 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | Informacije se prenašajo med podsistemi ETCS ob progi in ETCS na vozilu ter med ETCS na vozilu in pogonskim sistemom vozila. Vmesnik za prenos je naveden v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- | --- |

(28)

v točki 4.3.4 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

Informacije se prenašajo med podsistemi ETCS ob progi in ETCS na vozilu ter med ETCS na vozilu in pogonskim sistemom vozila. Vmesnik za prenos je naveden v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

| (3) | Če je proga opremljena z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ETCS) in se izvajajo navedene funkcionalnosti ob progi, se pomembne informacije za izklop prekinjevalca tokokroga na vlaku, spremembo največjega vlakovnega toka ter spremembo upravljanja vlečnega napajalnega sistema in odjemnika toka pošljejo prek ETCS.“; |
| --- | --- |

(3)

Če je proga opremljena z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ETCS) in se izvajajo navedene funkcionalnosti ob progi, se pomembne informacije za izklop prekinjevalca tokokroga na vlaku, spremembo največjega vlakovnega toka ter spremembo upravljanja vlečnega napajalnega sistema in odjemnika toka pošljejo prek ETCS.“;

| (29) | v točki 4.3.5 se prva vrstica preglednice nadomesti z naslednjim:








  „Zmogljivost napajanja z vlečno energijo | 4.2.4 | Sestava vlaka
  Priprava navodil o progi | 4.2.2.5
  4.2.1.2.2.1“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(29)

v točki 4.3.5 se prva vrstica preglednice nadomesti z naslednjim:

„Zmogljivost napajanja z vlečno energijo

4.2.4

Sestava vlaka

Priprava navodil o progi

4.2.2.5

4.2.1.2.2.1“

| (30) | točka 5.2.1.6 se nadomesti z naslednjim:
  „5.2.1.6   Tok v mirovanju

  Vozni vod se projektira za zahteve iz točke 4.2.5.“; |
| --- | --- |

(30)

točka 5.2.1.6 se nadomesti z naslednjim:

„5.2.1.6   Tok v mirovanju

Vozni vod se projektira za zahteve iz točke 4.2.5.“;

| (31) | točka 6.1.4.1 se spremeni:






  (a) | v točki 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | Izvedba voznega voda se oceni s potrjenim simulacijskim orodjem, potrjenim v skladu s specifikacijo iz indeksa [8] Dodatka E, in z meritvijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] Dodatka E.
  Za vozni vod s konstrukcijsko določeno hitrostjo do vključno 100 km/h simulacija in meritev dinamičnega vedenja nista potrebna.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

točka 6.1.4.1 se spremeni:

(a)

v točki 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

Izvedba voznega voda se oceni s potrjenim simulacijskim orodjem, potrjenim v skladu s specifikacijo iz indeksa [8] Dodatka E, in z meritvijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] Dodatka E.

Za vozni vod s konstrukcijsko določeno hitrostjo do vključno 100 km/h simulacija in meritev dinamičnega vedenja nista potrebna.“;

| (b) | v točki 3 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | Da bi bila izmerjena kakovost odjema toka sprejemljiva, mora biti v skladu s točko 4.2.12 za dvig ter za srednjo kontaktno silo in standardni odklon ali za odstotek iskrenja. Izmeri se dvig vsaj dveh poligonacijskih ročic.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 3 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

Da bi bila izmerjena kakovost odjema toka sprejemljiva, mora biti v skladu s točko 4.2.12 za dvig ter za srednjo kontaktno silo in standardni odklon ali za odstotek iskrenja. Izmeri se dvig vsaj dveh poligonacijskih ročic.“;

| (32) | točka 6.1.4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.4.2   Ocenjevanje toka v mirovanju (samo sistemi z enosmernim tokom)

  Ocenjevanje skladnosti za sisteme z enosmernim tokom se izvede v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E.“; |
| --- | --- |

(32)

točka 6.1.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.4.2   Ocenjevanje toka v mirovanju (samo sistemi z enosmernim tokom)

Ocenjevanje skladnosti za sisteme z enosmernim tokom se izvede v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka E.“;

| (33) | v točki 6.1.5 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „V skladu s členom 9(2) Direktive (EU) 2016/797 ES-izjavo o skladnosti spremlja izjava, ki določa pogoj uporabe za naslednje parametre:“; |
| --- | --- |

(33)

v točki 6.1.5 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„V skladu s členom 9(2) Direktive (EU) 2016/797 ES-izjavo o skladnosti spremlja izjava, ki določa pogoj uporabe za naslednje parametre:“;

| (34) | točka 6.2.4.1 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.4.1   Ocenjevanje napetosti in frekvence









  (1) | Vložnik v tehnični dokumentaciji samo v naslednjih primerih navede, katera nazivna napetost je izbrana za napajanje z vlečno energijo:






  (a) | zgrajen je nov podsistem energija; |
| --- | --- | --- | --- |

(34)

točka 6.2.4.1 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.4.1   Ocenjevanje napetosti in frekvence

(1)

(a)

zgrajen je nov podsistem energija;

| (b) | vlečni napajalni sistem se spremeni (npr. prehod z enosmernega toka na izmenični tok). |
| --- | --- |

(b)

vlečni napajalni sistem se spremeni (npr. prehod z enosmernega toka na izmenični tok).

| (2) | Izbrani vlečni napajalni sistem se oceni s pregledom dokumentov v fazi projektiranja. Ocena se zahteva samo v naslednjih primerih:






  (a) | gradi se nov podsistem; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

gradi se nov podsistem;

| (b) | vlečni napajalni sistem se spremeni (npr. prehod z enosmernega toka na izmenični tok).“; |
| --- | --- |

(b)

vlečni napajalni sistem se spremeni (npr. prehod z enosmernega toka na izmenični tok).“;

| (35) | vstavi se naslednja točka 6.2.4.1a:
  „6.2.4.1a   Ocenjevanje zmogljivosti napajanja z vlečno energijo









  (1) | Vložnik navede:






  (a) | indeks kakovosti, kot je opredeljen v točki 4.2.4 za podsistem; |
| --- | --- | --- | --- |

(35)

vstavi se naslednja točka 6.2.4.1a:

„6.2.4.1a   Ocenjevanje zmogljivosti napajanja z vlečno energijo

(1)

(a)

indeks kakovosti, kot je opredeljen v točki 4.2.4 za podsistem;

| (b) | da je rezultat projektne raziskave v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E. |
| --- | --- |

(b)

da je rezultat projektne raziskave v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.

| (2) | Ocenjevanje se izvede le s preveritvijo obstoja izjave.“; |
| --- | --- |

(2)

| (36) | točka 6.2.4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.4.2   Ocenjevanje regenerativnega zaviranja









  (1) | Ocenjevanje za fiksne naprave za napajanje z vlečno energijo izmeničnega toka se izvede v skladu specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E. |
| --- | --- | --- |

(36)

točka 6.2.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.4.2   Ocenjevanje regenerativnega zaviranja

(1)

| (2) | Ocenjevanje za napajanje z vlečno energijo enosmernega toka se izvede s pregledom projektiranja.“; |
| --- | --- |

(2)

| (37) | točki 6.2.4.3 in 6.2.4.4 se nadomestita z naslednjim:
  „6.2.4.3   Ocenjevanje ureditve usklajevanja električne zaščite

  Ocenjevanje se dokaže s projektiranjem in delovanjem elektronapajalnih postaj v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.
  6.2.4.4   Ocenjevanje harmoničnega nihanja in dinamičnih učinkov za sisteme AC za vlečni napajalni sistem









  (1) | Izvede se študija združljivosti v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E. |
| --- | --- | --- |

(37)

točki 6.2.4.3 in 6.2.4.4 se nadomestita z naslednjim:

„6.2.4.3   Ocenjevanje ureditve usklajevanja električne zaščite

Ocenjevanje se dokaže s projektiranjem in delovanjem elektronapajalnih postaj v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka E.

6.2.4.4   Ocenjevanje harmoničnega nihanja in dinamičnih učinkov za sisteme AC za vlečni napajalni sistem

(1)

| (2) | Navedena študija se izvede samo pri vključitvi pretvornikov z aktivnimi polprevodniki v vlečni napajalni sistem. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Priglašeni organ oceni, ali so merila iz specifikacije iz indeksa [1] Dodatka E izpolnjena.“; |
| --- | --- |

(3)

| (38) | v točki 6.2.4.5 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Meritve parametrov interaktivnosti se opravijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] Dodatka E.“; |
| --- | --- | --- |

(38)

v točki 6.2.4.5 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Meritve parametrov interaktivnosti se opravijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] Dodatka E.“;

| (39) | v točki 6.3.1(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „Do revizije seznama komponent interoperabilnosti iz poglavja 5 te TSI lahko priglašeni organ izda ES-potrdilo o verifikaciji za podsistem, čeprav nekatere komponente interoperabilnosti, vgrajene v podsistem, nimajo ustreznih ES-izjav o skladnosti in/ali primernosti za uporabo v skladu s to TSI, če so izpolnjena naslednja merila:“; |
| --- | --- |

(39)

v točki 6.3.1(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Do revizije seznama komponent interoperabilnosti iz poglavja 5 te TSI lahko priglašeni organ izda ES-potrdilo o verifikaciji za podsistem, čeprav nekatere komponente interoperabilnosti, vgrajene v podsistem, nimajo ustreznih ES-izjav o skladnosti in/ali primernosti za uporabo v skladu s to TSI, če so izpolnjena naslednja merila:“;

| (40) | v poglavju 7 se črta prvi odstavek; |
| --- | --- |

(40)

v poglavju 7 se črta prvi odstavek;

| (41) | točke 7.1, 7.2 in 7.3 se nadomestijo z naslednjim:
  „7.1   Nacionalni načrt izvajanja







  (a) | Države članice pripravijo nacionalni načrt za izvajanje te TSI, pri čemer morajo upoštevati skladnost celotnega železniškega sistema Unije. Ta načrt zajema vse projekte v zvezi z gradnjo, nadgradnjo ali obnovo podsistema energija in zagotavlja postopno migracijo na interoperabilen ciljni podsistem energija, ki je v celoti skladen s to TSI, v razumnem časovnem okviru. |
| --- | --- | --- |

(41)

točke 7.1, 7.2 in 7.3 se nadomestijo z naslednjim:

„7.1   Nacionalni načrt izvajanja

(a)

Države članice pripravijo nacionalni načrt za izvajanje te TSI, pri čemer morajo upoštevati skladnost celotnega železniškega sistema Unije. Ta načrt zajema vse projekte v zvezi z gradnjo, nadgradnjo ali obnovo podsistema energija in zagotavlja postopno migracijo na interoperabilen ciljni podsistem energija, ki je v celoti skladen s to TSI, v razumnem časovnem okviru.

| (b) | V skladu s točko 4.2.17 te TSI države članice zagotovijo uporabo sistema za zbiranje podatkov o energiji ob progi, ki bo omogočal izmenjavo zbranih podatkov za zaračunavanje energije. |
| --- | --- |

(b)

V skladu s točko 4.2.17 te TSI države članice zagotovijo uporabo sistema za zbiranje podatkov o energiji ob progi, ki bo omogočal izmenjavo zbranih podatkov za zaračunavanje energije.

7.1.1   Izvedbena pravila za napetost in frekvenco

Nove proge s hitrostmi, ki presegajo 250 km/h, se opremijo z enim od sistemov AC, navedenih v točki 4.2.3(a) in (b).

7.1.2   Izvedbena pravila za geometrijo voznega voda

7.1.2.1   Izvedbena pravila za sistem tirne širine 1 435 mm

Vozni vod se projektira ob upoštevanju naslednjih pravil:

| (a) | novi podsistemi energija s hitrostmi, ki presegajo 250 km/h, so prirejeni za oba odjemnika toka, kot je določeno v točkah 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) in 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila.
  Če to ni mogoče, vozni vod omogoča uporabo vsaj odjemnika toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- |

(a)

novi podsistemi energija s hitrostmi, ki presegajo 250 km/h, so prirejeni za oba odjemnika toka, kot je določeno v točkah 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) in 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

Če to ni mogoče, vozni vod omogoča uporabo vsaj odjemnika toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

| (b) | Obnovljeni ali nadgrajeni podsistemi energija s hitrostmi, ki presegajo 250 km/h, omogočajo uporabo vsaj odjemnika toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- |

(b)

Obnovljeni ali nadgrajeni podsistemi energija s hitrostmi, ki presegajo 250 km/h, omogočajo uporabo vsaj odjemnika toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

| (c) | Drugi primeri: vozni vod omogoča uporabo vsaj enega od odjemnikov toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) ali 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- |

(c)

Drugi primeri: vozni vod omogoča uporabo vsaj enega od odjemnikov toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) ali 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

7.1.2.2   Sistemi tirne širine, ki so drugačni od sistema tirne širine 1 435 mm

Vozni vod omogoča uporabo vsaj enega odjemnika toka z geometrijo glave, določeno v točki 4.2.8.2.9.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

7.2   Uporaba te TSI za nov podsistem energija

| (1) | Za nov podsistem energija je uporaba te TSI obvezna. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | ‚Nov podsistem energija‘ pomeni podsistem energija, ki je začel obratovati po 28. septembra 2023, in ki je vzpostavljen, kjer pred tem ni bilo napajanja z vlečno energijo in voznega voda.
  Vsak drug podsistem energija se šteje za ‚obstoječi podsistem energija‘. |
| --- | --- |

(2)

Vsak drug podsistem energija se šteje za ‚obstoječi podsistem energija‘.

| (3) | Za nadgradnjo in ne za začetek obratovanja novih podsistemov energija se štejejo naslednji primeri:






  (a) | preureditev odseka obstoječe proge; |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

preureditev odseka obstoječe proge;

| (b) | gradnja obvoza; |
| --- | --- |

(b)

gradnja obvoza;

| (c) | gradnja enega ali več tirov na obstoječi progi, ne glede na razdaljo med obstoječimi in dograjenimi tiri. |
| --- | --- |

(c)

gradnja enega ali več tirov na obstoječi progi, ne glede na razdaljo med obstoječimi in dograjenimi tiri.

7.3   Uporaba te TSI za obstoječi podsistem energija

7.3.1   Merila za delovanje podsistema

Poleg primerov iz točke 7.2(3) je ‚nadgradnja‘ pomembna sprememba obstoječega podsistema energija, zaradi katere se hitrost proge poveča za več kot 30 km/h.

7.3.2   Uporaba TSI

Skladnost s to TSI je obvezna za podsistem ali njegove dele, ki se nadgradijo ali obnovijo. Skladnost obstoječega podsistema energija s to TSI se lahko zaradi značilnosti obstoječega železniškega sistema doseže s postopnim izboljševanjem interoperabilnosti.

| (1) | Za nadgrajeni podsistem energija je uporaba te TSI obvezna, ta TSI pa se za nadgrajeni podsistem uporablja v geografskem okviru nadgradnje. Geografski okvir nadgradnje se opredeli glede na lokacije na tirih na podlagi in merskih referenc, z njim pa se zagotovi skladnost vseh osnovnih parametrov podsistema energija v zvezi s tiri, na katerih se bo izvedla nadgradnja navedenega podsistema.
  Dodajanje ene ali več tirnic, ki podpirajo dodatno tirno širino, se prav tako šteje za nadgradnjo, kadar se začnejo uporabljati merila za zmogljivost podsistema, kot je opisano v točki 7.3.1. |
| --- | --- |

(1)

Za nadgrajeni podsistem energija je uporaba te TSI obvezna, ta TSI pa se za nadgrajeni podsistem uporablja v geografskem okviru nadgradnje. Geografski okvir nadgradnje se opredeli glede na lokacije na tirih na podlagi in merskih referenc, z njim pa se zagotovi skladnost vseh osnovnih parametrov podsistema energija v zvezi s tiri, na katerih se bo izvedla nadgradnja navedenega podsistema.

Dodajanje ene ali več tirnic, ki podpirajo dodatno tirno širino, se prav tako šteje za nadgradnjo, kadar se začnejo uporabljati merila za zmogljivost podsistema, kot je opisano v točki 7.3.1.

| (2) | V primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema energija, je uporaba te TSI obvezna za vsakega od osnovnih parametrov (navedenih v točki 4.2.2), na katere vpliva sprememba, če je treba zaradi spremembe izvesti nov postopek ES-verifikacije v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250 (*1). Uporabljajo se določbe iz členov 6 in 7 Izvedbene uredbe (EU) 2019/250. |
| --- | --- |

(2)

V primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema energija, je uporaba te TSI obvezna za vsakega od osnovnih parametrov (navedenih v točki 4.2.2), na katere vpliva sprememba, če je treba zaradi spremembe izvesti nov postopek ES-verifikacije v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250 (*1). Uporabljajo se določbe iz členov 6 in 7 Izvedbene uredbe (EU) 2019/250.

| (3) | V primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema energija, in za osnovne parametre, na katere sprememba ne vpliva, ali v primeru spremembe, ki ne zahteva nove ES-verifikacije, je dokazovanje ravni skladnosti s to TSI prostovoljno. |
| --- | --- |

(3)

V primeru spremembe, ki ni nadgradnja podsistema energija, in za osnovne parametre, na katere sprememba ne vpliva, ali v primeru spremembe, ki ne zahteva nove ES-verifikacije, je dokazovanje ravni skladnosti s to TSI prostovoljno.

| (4) | V primeru „večjega obnovitvenega dela“, kot je opredeljeno v členu 2(15) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se v okviru ‚obnove‘ elementi podsistema ali njegovih delov, ki niso skladni s TSI, sistematično nadomestijo z deli, ki so skladni s TSI. |
| --- | --- |

(4)

V primeru „večjega obnovitvenega dela“, kot je opredeljeno v členu 2(15) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), se v okviru ‚obnove‘ elementi podsistema ali njegovih delov, ki niso skladni s TSI, sistematično nadomestijo z deli, ki so skladni s TSI.

| (5) | ‚Zamenjava v okviru vzdrževanja‘ pomeni vsako nadomestitev komponent z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo, v okviru vzdrževanja, kot je opredeljeno v členu 2(17) Direktive (EU) 2016/797. Izvede se v skladu z zahtevami te TSI, če je to razumno in ekonomsko izvedljivo in če ni potrebna ES-verifikacija. |
| --- | --- |

(5)

‚Zamenjava v okviru vzdrževanja‘ pomeni vsako nadomestitev komponent z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo, v okviru vzdrževanja, kot je opredeljeno v členu 2(17) Direktive (EU) 2016/797. Izvede se v skladu z zahtevami te TSI, če je to razumno in ekonomsko izvedljivo in če ni potrebna ES-verifikacija.

| (6) | Pri obstoječem podsistemu energija je v primeru spremembe, pri kateri ne gre za nadgradnjo, za največji bočni odklon voznega voda dovoljeno odstopanje od zahteve iz točke 4.2.9.2, če je upravljavec infrastrukture podal dokaze, da je tirno vozilo, skladno s TSI, z odjemnikom toka, ki je skladen s TSI (kot je opisano v točki 7.1.2.1 te TSI), že obratovalo z enako projektiranim voznim vodom, nameščenim v omrežju, ne da bi prišlo do kakršnega koli incidenta. |
| --- | --- |

(6)

Pri obstoječem podsistemu energija je v primeru spremembe, pri kateri ne gre za nadgradnjo, za največji bočni odklon voznega voda dovoljeno odstopanje od zahteve iz točke 4.2.9.2, če je upravljavec infrastrukture podal dokaze, da je tirno vozilo, skladno s TSI, z odjemnikom toka, ki je skladen s TSI (kot je opisano v točki 7.1.2.1 te TSI), že obratovalo z enako projektiranim voznim vodom, nameščenim v omrežju, ne da bi prišlo do kakršnega koli incidenta.

7.3.3   Obstoječe proge, ki niso predmet projekta obnove ali nadgradnje

Če želi upravljavec infrastrukture dokazati raven skladnosti obstoječe proge z osnovnimi parametri iz te TSI, uporabi postopek, opisan v Priporočilu Komisije 2014/881/EU (*3).

7.3.4   Preverjanja združljivosti s progo pred uporabo dovoljenih vozil

Postopek ‚preverjanja združljivosti s progo‘ in parametri podsistema energija, ki jih je treba uporabljati, so določeni v točki 4.2.2.5 in Dodatku D.1 k TSI vodenje in upravljanje prometa.

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9)."

(*2)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44)."

(*3)  Priporočilo Komisije 2014/881/EU z dne 18. novembra 2014 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 356, 12.12.2014, str. 520).“;"

| (42) | točka 7.4.1 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se črta; |
| --- | --- | --- |

(42)

točka 7.4.1 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se črta;

| (b) | prvi stavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

  „V določenih omrežjih se lahko uporabijo posebni primeri, navedeni v nadaljevanju. Ti posebni primeri so razvrščeni kot:“; |
| --- | --- |

(b)

prvi stavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„V določenih omrežjih se lahko uporabijo posebni primeri, navedeni v nadaljevanju. Ti posebni primeri so razvrščeni kot:“;

| (43) | Točka 7.4.2.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „7.4.2.2.1 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(43)

Točka 7.4.2.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.4.2.2.1

| (44) | točka 7.4.2.6 se nadomesti z naslednjim:






  „7.4.2.6 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(44)

točka 7.4.2.6 se nadomesti z naslednjim:

„7.4.2.6

| (45) | točka 7.4.2.7.1 se nadomesti z naslednjim:






  „7.4.2.7.1 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(45)

točka 7.4.2.7.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.4.2.7.1

| (46) | točka 7.4.2.8 se nadomesti z naslednjim:






  „7.4.2.8 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(46)

točka 7.4.2.8 se nadomesti z naslednjim:

„7.4.2.8

| (47) | točka 7.4.2.9 se nadomesti z naslednjim:






  „7.4.2.9 | (Se ne uporablja)“; |
| --- | --- | --- |

(47)

točka 7.4.2.9 se nadomesti z naslednjim:

„7.4.2.9

| (48) | v preglednici A.1 v Dodatku A se v vrstici „Tok v mirovanju – 5.2.1.6“ znak „X“ v četrtem stolpcu nadomesti z „X (samo za sisteme DC)“; |
| --- | --- |

(48)

v preglednici A.1 v Dodatku A se v vrstici „Tok v mirovanju – 5.2.1.6“ znak „X“ v četrtem stolpcu nadomesti z „X (samo za sisteme DC)“;

| (49) | v prvem stolpcu preglednice B.1 v Dodatku B se druga in tretja vrstica nadomestita z naslednjim:





  „Zmogljivost napajanja z vlečno energijo – 4.2.4 |
| --- | --- |
| Samo sistemi DC: tok v mirovanju – 4.2.5“ |

(49)

v prvem stolpcu preglednice B.1 v Dodatku B se druga in tretja vrstica nadomestita z naslednjim:

„Zmogljivost napajanja z vlečno energijo – 4.2.4

Samo sistemi DC: tok v mirovanju – 4.2.5“

| (50) | Dodatek C se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek C

  (Se ne uporablja)



  ; |
| --- | --- |

(50)

Dodatek C se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek C

(Se ne uporablja)

| (51) | Dodatek D se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek D
  Specifikacija statičnega profila odjemnika toka (sistem tirne širine 1 520 mm)

   



  ; |
| --- | --- | --- |

(51)

Dodatek D se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek D

Specifikacija statičnega profila odjemnika toka (sistem tirne širine 1 520 mm)

| (b) | točka D.1 se črta; |
| --- | --- |

(b)

točka D.1 se črta;

| (c) | naslov točke D.2 se črta; |
| --- | --- |

(c)

naslov točke D.2 se črta;

| (52) | Dodatek E se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek E
  Seznam referenčnih standardov








  Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka standarda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 50388-1:2022


  Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva – Tehnični kriteriji za uskladitev med napajalnimi viri in voznimi sredstvi za doseganje interoperabilnosti – 1. del: Splošno |
| [1.1] | Zmogljivost napajanja z vlečno energijo | 4.2.4 | 8.2 |
| [1.2] | Regenerativno zaviranje | 4.2.6 | 12.2.2 |
| [1.3] | Ureditev usklajevanja električne zaščite | 4.2.7 | 11.2 in 11.3, točki 2 in 3 |
| [1.4] | Harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme AC za vlečni napajalni sistem | 4.2.8(2) | 10.3 – preglednica 6 |
| [1.5] | Ocenjevanje zmogljivosti napajanja z vlečno energijo | 6.2.4.1a | 8.4 |
| [1.6] | Ocenjevanje regenerativnega zaviranja | 6.2.4.2(1) | 15.6.2 |
| [1.7] | Ocenjevanje ureditve usklajevanja električne zaščite | 6.2.4.3 | 15.5.1.2 in 15.5.2.1 |
| [1.8] | Ocenjevanje harmoničnega nihanja in dinamičnih učinkov za sisteme AC za vlečni napajalni sistem | 6.2.4.4(1) | 10.3 |
| [1.9] | Ocenjevanje harmoničnega nihanja in dinamičnih učinkov za sisteme AC za vlečni napajalni sistem | 6.2.4.4(3) | 10.3 |
| [2] | EN 50367: 2020+A1:2022


  Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva – Kriteriji za doseganje tehnične združljivosti med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom |
| [2.1] | Tok v mirovanju | 4.2.5 | 7.2, preglednica 5 |
| [2.2] | Največji bočni odklon | 4.2.9.2(1) | 5.2.5 |
| [2.3] | Mehanski kinematični profil odjemnika toka | 4.2.10(1) | 5.2.2 |
| [2.4] | Srednja kontaktna sila | 4.2.11(2) in (3) | Preglednica 6 |
| [2.5] | Razmik odjemnikov toka za projektiranje voznega voda | 4.2.13 | 8.2.2, preglednica 9 |
| [2.6] | Odseki ločevanja faz – splošno – dolžina D nevtralnega odseka | 4.2.15.1(2) | 4 |
| [2.7] | Proge s hitrostmi v ≥ 250 km/h | 4.2.15.2(a) | Priloga A.1.2 |
| [2.8] | Proge s hitrostmi v ≥ 250 km/h | 4.2.15.2(b) | Priloga A.1.4 |
| [2.9] | Proge s hitrostmi v < 250 km/h | 4.2.15.3 | Priloga A.1 |
| [2.10] | Odseki ločevanja sistemov – splošno – dolžina D nevtralnega odseka | 4.2.16.1(3) | 4 |
| [2.11] | Ocenjevanje toka v mirovanju (samo sistemi z enosmernim tokom) | 6.1.4.2 | Priloga A.3 |
| [3] | EN 50119:2020


  Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Kontaktni vodniki električne vleke |
| [3.1] | Najmanjša projektirana višina kontaktnega vodnika | 4.2.9.1(1) | 5.10.4 |
| [3.2] | Največja projektirana višina kontaktnega vodnika | 4.2.9.1 (1) (opomba (1)) | slika 3 |
| [3.3] | Razmerje z delovno višino odjemnika toka | 4.2.9.1(2) | slika 3 |
| [3.4] | Dinamično vedenje in kakovost odjema toka | 4.2.12(2) | 5.10.2 |
| [3.5] | Dinamično vedenje in kakovost odjema toka | 4.2.12(3) | 5.2.5.2, preglednica 4 |
| [3.6] | Odseki ločevanja faz – izračun D, razdalje | 4.2.15.1(2) | 5.1.3 |
| [3.7] | Odseki ločevanja sistemov – Splošno – izračun D, razdalje | 4.2.16.1(3) | 5.1.3 |
| [3.8] | Odseki ločevanja sistemov – dvignjeni odjemniki toka | 4.2.16.2(2) | 5.10.3 |
| [4] | EN 50122-1:2022


  Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Električna varnost, ozemljitev in povezovanje – 1. del: Zaščitni ukrepi proti električnemu udaru |
| [4.1] | Višina kontaktnega vodnika | 4.2.9.1(3) | 5.2.5 in 5.2.7 |
| [4.2] | Zaščitni ukrepi pred električnim udarom | 4.2.18 | 5.1 in na javnih površinah:






  — | 5.2.1, 5.2.2, ali |

(52)

Dodatek E se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek E

Seznam referenčnih standardov

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka standarda

[1]

EN 50388-1:2022

Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva – Tehnični kriteriji za uskladitev med napajalnimi viri in voznimi sredstvi za doseganje interoperabilnosti – 1. del: Splošno

[1.1]

Zmogljivost napajanja z vlečno energijo

4.2.4

8.2

[1.2]

Regenerativno zaviranje

4.2.6

12.2.2

[1.3]

Ureditev usklajevanja električne zaščite

4.2.7

11.2 in 11.3, točki 2 in 3

[1.4]

Harmonično nihanje in dinamični učinki za sisteme AC za vlečni napajalni sistem

4.2.8(2)

10.3 – preglednica 6

[1.5]

Ocenjevanje zmogljivosti napajanja z vlečno energijo

6.2.4.1a

8.4

[1.6]

Ocenjevanje regenerativnega zaviranja

6.2.4.2(1)

15.6.2

[1.7]

Ocenjevanje ureditve usklajevanja električne zaščite

6.2.4.3

15.5.1.2 in 15.5.2.1

[1.8]

Ocenjevanje harmoničnega nihanja in dinamičnih učinkov za sisteme AC za vlečni napajalni sistem

6.2.4.4(1)

10.3

[1.9]

Ocenjevanje harmoničnega nihanja in dinamičnih učinkov za sisteme AC za vlečni napajalni sistem

6.2.4.4(3)

10.3

[2]

EN 50367: 2020+A1:2022

Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva – Kriteriji za doseganje tehnične združljivosti med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom

[2.1]

Tok v mirovanju

4.2.5

7.2, preglednica 5

[2.2]

Največji bočni odklon

4.2.9.2(1)

5.2.5

[2.3]

Mehanski kinematični profil odjemnika toka

4.2.10(1)

5.2.2

[2.4]

Srednja kontaktna sila

4.2.11(2) in (3)

Preglednica 6

[2.5]

Razmik odjemnikov toka za projektiranje voznega voda

4.2.13

8.2.2, preglednica 9

[2.6]

Odseki ločevanja faz – splošno – dolžina D nevtralnega odseka

4.2.15.1(2)

4

[2.7]

Proge s hitrostmi v ≥ 250 km/h

4.2.15.2(a)

Priloga A.1.2

[2.8]

Proge s hitrostmi v ≥ 250 km/h

4.2.15.2(b)

Priloga A.1.4

[2.9]

Proge s hitrostmi v < 250 km/h

4.2.15.3

Priloga A.1

[2.10]

Odseki ločevanja sistemov – splošno – dolžina D nevtralnega odseka

4.2.16.1(3)

4

[2.11]

Ocenjevanje toka v mirovanju (samo sistemi z enosmernim tokom)

6.1.4.2

Priloga A.3

[3]

EN 50119:2020

Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Kontaktni vodniki električne vleke

[3.1]

Najmanjša projektirana višina kontaktnega vodnika

4.2.9.1(1)

5.10.4

[3.2]

Največja projektirana višina kontaktnega vodnika

4.2.9.1 (1) (opomba (1))

slika 3

[3.3]

Razmerje z delovno višino odjemnika toka

4.2.9.1(2)

slika 3

[3.4]

Dinamično vedenje in kakovost odjema toka

4.2.12(2)

5.10.2

[3.5]

Dinamično vedenje in kakovost odjema toka

4.2.12(3)

5.2.5.2, preglednica 4

[3.6]

Odseki ločevanja faz – izračun D, razdalje

4.2.15.1(2)

5.1.3

[3.7]

Odseki ločevanja sistemov – Splošno – izračun D, razdalje

4.2.16.1(3)

5.1.3

[3.8]

Odseki ločevanja sistemov – dvignjeni odjemniki toka

4.2.16.2(2)

5.10.3

[4]

EN 50122-1:2022

Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Električna varnost, ozemljitev in povezovanje – 1. del: Zaščitni ukrepi proti električnemu udaru

[4.1]

Višina kontaktnega vodnika

4.2.9.1(3)

5.2.5 in 5.2.7

[4.2]

Zaščitni ukrepi pred električnim udarom

4.2.18

5.1 in na javnih površinah:

—

5.2.1, 5.2.2, ali

| — | 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 |
| --- | --- |

—

5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4

[4.3]

Meje izmenične napetosti

4.2.18

9.2.2.2, 9.2.2.4

[4.4]

Meje enosmerne napetosti

4.2.18

9.3.2.2, 9.3.2.4

[5]

EN 50149:2012

Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Kontaktni ožlebljeni vodniki iz bakra in zlitin

[5.1]

Material kontaktnega vodnika

4.2.14(3)

4.2 (razen sklica na Prilogo B k standardu), 4.3, 4.6, 4.7 in 4.8

[6]

EN 50463-3:2017

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 3. del: Ravnanje s podatki

[6.1]

Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi

4.2.17(2)

4.12

[7]

EN 50463-4:2017

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 4. del: Komunikacija

[7.1]

Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi

4.2.17(3)

4.3.6 in 4.3.7

[8]

EN 50318:2018+A1:2022

Železniške naprave – Sistemi tokovnega odjema – Veljavnost simuliranja medsebojnih dinamičnih vplivov med tokovnim odjemnikom in kontaktnim vodnikom

[8.1]

Ocenjevanje dinamičnega vedenja in kakovosti odjema toka – simulacijsko orodje

6.1.4.1(1)

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

[9]

EN 50317:2012+A1:2022

Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Zahteve in veljavnost meritev medsebojnih dinamičnih vplivov med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom

[9.1]

Ocenjevanje dinamičnega vedenja in kakovosti odjema toka – merjenje

6.1.4.1(1)

5, 6, 7, 8, 9

[9.2]

Ocenjevanje dinamičnega vedenja in kakovosti odjema toka (vključitve v podsistem)

6.2.4.5(2)

5, 6, 7, 8, 9

| (53) | v preglednici G.1 v Dodatku G se črtata vrstici „Srednja koristna napetost vlaka“ in „Območje srednje koristne napetosti“. |
| --- | --- |

(53)

v preglednici G.1 v Dodatku G se črtata vrstici „Srednja koristna napetost vlaka“ in „Območje srednje koristne napetosti“.

---

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).

*1

(*2)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

*2

(*3)  Priporočilo Komisije 2014/881/EU z dne 18. novembra 2014 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 356, 12.12.2014, str. 520).“;“

*3

---

(1)  Ob upoštevanju odstopanj in dviga v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka E največja višina kontaktnega vodnika ne sme preseči 6 500 mm.

1

---

PRILOGA V

Priloga k Uredbi (EU) št. 1302/2014 se spremeni:

| (1) | če v točkah 2 do 165 ni navedeno drugače, se izraz „oddelek“ ali „Oddelek“ nadomesti z izrazom „točka“; |
| --- | --- |

(1)

če v točkah 2 do 165 ni navedeno drugače, se izraz „oddelek“ ali „Oddelek“ nadomesti z izrazom „točka“;

| (2) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   UVOD

  Tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) je specifikacija, ki zajema podsistem ali njegov del, kot je opredeljen v členu 2(11) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

  (*1)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;" |
| --- | --- |

(2)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   UVOD

Tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) je specifikacija, ki zajema podsistem ali njegov del, kot je opredeljen v členu 2(11) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

(*1)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;"

| (3) | točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „1.2   Geografsko področje uporabe

  Ta TSI se uporablja za železniški sistem v Uniji.“; |
| --- | --- |

(3)

točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.2   Geografsko področje uporabe

Ta TSI se uporablja za železniški sistem v Uniji.“;

| (4) | točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:
  „1.3   Vsebina TSI

  V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI zajema podsistem ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘.“; |
| --- | --- |

(4)

točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:

„1.3   Vsebina TSI

V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI zajema podsistem ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘.“;

| (5) | točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1   Podsistem ‚tirna vozila‘ kot del železniškega sistema v Uniji

  Železniški sistem v Uniji je razčlenjen v podsisteme iz Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.
  Podsistem ‚lokomotive in potniška tirna vozila‘ ima vmesnike z drugimi podsistemi železniškega sistema v Uniji. Navedeni vmesniki so obravnavani v okviru celovitega sistema, skladnega z vsemi ustreznimi TSI.
  Poleg podsistema ‚tirna vozila‘ druge TSI opisujejo posebne vidike železniškega sistema in zadevajo več podsistemov.
  Zahteve v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila‘, ki so opredeljene v Uredbi Komisije (EU) št. 1300/2014 (*2) (TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe) in Uredbi Komisije (EU) št. 1304/2014 (*3) (TSI hrup), se v tej TSI ne ponovijo. Uporabljajo se za podsistem ‚lokomotive in potniška tirna vozila‘ v skladu z njihovim posameznim področjem uporabe in izvedbenimi predpisi.

  (*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110)."


  (*3)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).“;" |
| --- | --- |

(5)

točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.1   Podsistem ‚tirna vozila‘ kot del železniškega sistema v Uniji

Železniški sistem v Uniji je razčlenjen v podsisteme iz Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

Podsistem ‚lokomotive in potniška tirna vozila‘ ima vmesnike z drugimi podsistemi železniškega sistema v Uniji. Navedeni vmesniki so obravnavani v okviru celovitega sistema, skladnega z vsemi ustreznimi TSI.

Poleg podsistema ‚tirna vozila‘ druge TSI opisujejo posebne vidike železniškega sistema in zadevajo več podsistemov.

Zahteve v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila‘, ki so opredeljene v Uredbi Komisije (EU) št. 1300/2014 (*2) (TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe) in Uredbi Komisije (EU) št. 1304/2014 (*3) (TSI hrup), se v tej TSI ne ponovijo. Uporabljajo se za podsistem ‚lokomotive in potniška tirna vozila‘ v skladu z njihovim posameznim področjem uporabe in izvedbenimi predpisi.

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110)."

(*3)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).“;"

| (6) | v točki 2.2.1 se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | ‚Večnamensko obratovanje‘: je obratovalna sestava, sestavljena iz več kot ene enote:






  — | vlakovne kompozicije, ki so projektirane tako, da jih je možno več (tiste vrste, ki se ocenjuje) speti med seboj in da lahko obratujejo kot en vlak, voden iz ene vozniške kabine; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

v točki 2.2.1 se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

‚Večnamensko obratovanje‘: je obratovalna sestava, sestavljena iz več kot ene enote:

—

vlakovne kompozicije, ki so projektirane tako, da jih je možno več (tiste vrste, ki se ocenjuje) speti med seboj in da lahko obratujejo kot en vlak, voden iz ene vozniške kabine;

| — | lokomotive, ki so projektirane tako, da jih je možno več (tiste vrste, ki se ocenjuje) vključiti v en sam vlak, voden iz ene vozniške kabine.“; |
| --- | --- |

—

lokomotive, ki so projektirane tako, da jih je možno več (tiste vrste, ki se ocenjuje) vključiti v en sam vlak, voden iz ene vozniške kabine.“;

| (7) | v točki 2.2.2(A)(2) se naslov nadomesti z naslednjim:

  „Vlakovne kompozicije s toplotnimi motorji z lastnim pogonom ali električne vlakovne kompozicije z lastnim pogonom“ |
| --- | --- |

(7)

v točki 2.2.2(A)(2) se naslov nadomesti z naslednjim:

„Vlakovne kompozicije s toplotnimi motorji z lastnim pogonom ali električne vlakovne kompozicije z lastnim pogonom“

| (8) | v točki 2.2.2 se točki (B) in (C) nadomestita z naslednjim:






  „(B) | Tovorni vagoni, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so zasnovana za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz tovornjakov.
  Taka vozila ne spadajo na področje uporabe te TSI. Zajeta so z Uredbo Komisije (EU) št. 321/2013 (*4) (v nadaljnjem besedilu: TSI tovorni vagoni). |
| --- | --- | --- |

(8)

v točki 2.2.2 se točki (B) in (C) nadomestita z naslednjim:

„(B)

Tovorni vagoni, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so zasnovana za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz tovornjakov.

Taka vozila ne spadajo na področje uporabe te TSI. Zajeta so z Uredbo Komisije (EU) št. 321/2013 (*4) (v nadaljnjem besedilu: TSI tovorni vagoni).

| (C) | Posebna vozila
  Posebna vozila, kot so tirni stroji, so kategorizirana v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2018/1614 o EVR (*5). Razvrstiti jih je mogoče v naslednje podsklope:






  (i) | Tirni stroji (OTM) so vozila, ki so posebej zasnovana za gradnjo in vzdrževanje proge in infrastrukture. |
| --- | --- | --- |

(C)

Posebna vozila

Posebna vozila, kot so tirni stroji, so kategorizirana v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2018/1614 o EVR (*5). Razvrstiti jih je mogoče v naslednje podsklope:

(i)

Tirni stroji (OTM) so vozila, ki so posebej zasnovana za gradnjo in vzdrževanje proge in infrastrukture.

| (ii) | Merilna vozila so vozila, ki se uporabljajo za nadzor stanja infrastrukture. |
| --- | --- |

(ii)

Merilna vozila so vozila, ki se uporabljajo za nadzor stanja infrastrukture.

| (iii) | Okoljska vozila so vozila, zasnovana za odstranjevanje posledic okoljskih pogojev na tirih, kot so stroji za odstranjevanje snega. |
| --- | --- |

(iii)

Okoljska vozila so vozila, zasnovana za odstranjevanje posledic okoljskih pogojev na tirih, kot so stroji za odstranjevanje snega.

| (iv) | Intervencijska vozila so vozila, zasnovana za posebno uporabo v izrednih razmerah, kot so evakuacija, gašenje požarov in vleka vlakov (vključno z reševalnimi žerjavi). |
| --- | --- |

(iv)

Intervencijska vozila so vozila, zasnovana za posebno uporabo v izrednih razmerah, kot so evakuacija, gašenje požarov in vleka vlakov (vključno z reševalnimi žerjavi).

| (v) | Cestno-železniška vozila so stroji z lastnim pogonom, ki se lahko premikajo po tirnicah in po tleh. |
| --- | --- |

(v)

Cestno-železniška vozila so stroji z lastnim pogonom, ki se lahko premikajo po tirnicah in po tleh.

Posebna vozila se lahko uporabljajo na en ali več naslednjih načinov: delovni način, prevozni način in obratovalni način kot vozila z lastnim pogonom ali kot vlečena vozila.

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1)."

(*5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES, C/2018/6929 (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).“;"

| (9) | točki 2.3.1 (B) in (C) se nadomestita z naslednjim:






  „(B) | Tovorni vagoni, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz tovornjakov, ne spadajo na področje uporabe te TSI, vendar so zajeti v TSI tovorni vagoni, tudi kadar so del potniškega vlaka (sestava vlaka je v tem primeru operativno vprašanje).
  Vozila, namenjena za prevoz cestnih motornih vozil, tudi kadar osebe sedijo v cestnih motornih vozilih, ki se prevažajo), ne spadajo na področje uporabe te TSI. |
| --- | --- | --- |

(9)

točki 2.3.1 (B) in (C) se nadomestita z naslednjim:

„(B)

Tovorni vagoni, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz tovornjakov, ne spadajo na področje uporabe te TSI, vendar so zajeti v TSI tovorni vagoni, tudi kadar so del potniškega vlaka (sestava vlaka je v tem primeru operativno vprašanje).

Vozila, namenjena za prevoz cestnih motornih vozil, tudi kadar osebe sedijo v cestnih motornih vozilih, ki se prevažajo), ne spadajo na področje uporabe te TSI.

| (C) | Posebno vozilo
  Posebna vozila spadajo na področje uporabe te TSI in so skladna z zahtevami te TSI, kadar so v obratovalnem načinu in kadar:






  (1) | vozijo na lastnih tirnih kolesih (v obratovalnem načinu z lastnim pogonom ali vlečena) in |
| --- | --- | --- |

(C)

Posebno vozilo

Posebna vozila spadajo na področje uporabe te TSI in so skladna z zahtevami te TSI, kadar so v obratovalnem načinu in kadar:

(1)

vozijo na lastnih tirnih kolesih (v obratovalnem načinu z lastnim pogonom ali vlečena) in

| (2) | so zasnovana tako, da se lahko odkrijejo s sistemi za zaznavanje vlaka na progi za upravljanje prometa, in predvidena za ta namen. |
| --- | --- |

(2)

so zasnovana tako, da se lahko odkrijejo s sistemi za zaznavanje vlaka na progi za upravljanje prometa, in predvidena za ta namen.

Posebne zahteve iz poglavja 4 in Dodatka C za tirne stroje se uporabljajo tudi za merilna vozila, razen če so zasnovana za vključitev v stalne sestave potniških vlakov; v tem primeru se štejejo za vozila, ki ne prevažajo potnikov, kot je določeno v točki (A) (3).

Iz področja uporabe te TSI so izključena cestno-železniška vozila.“;

| (10) | točka 3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „3.1   Elementi podsistema tirna vozila, povezani z bistvenimi zahtevami

  V preglednici v nadaljevanju so navedene bistvene zahteve, kot so opredeljene in oštevilčene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797, ob upoštevanju specifikacij iz poglavja 4.
  Elementi tirnih vozil, povezani z bistvenimi zahtevami







  Opomba: | navedene so samo točke iz točke 4.2, ki vsebujejo zahteve. |
| --- | --- | --- |

(10)

točka 3.1 se nadomesti z naslednjim:

„3.1   Elementi podsistema tirna vozila, povezani z bistvenimi zahtevami

V preglednici v nadaljevanju so navedene bistvene zahteve, kot so opredeljene in oštevilčene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797, ob upoštevanju specifikacij iz poglavja 4.

Elementi tirnih vozil, povezani z bistvenimi zahtevami

Opomba:

| Ref. točka | Element podsistema ‚tirna vozila‘ | Varnost | Zanesljivost – razpoložljivost | Zdravje | Varstvo okolja | Tehnična združljivost | Dostopnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2 | Notranja spenjača | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.2.3 | Končna spenjača | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.2.4 | Reševalna spenjača | | 2.4.2 | | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.2.5 | Dostop osebja za spenjanje in odpenjanje | 1.1.5 | | 2.5.1 | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.3 | Sredinski prehodi | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.2.4 | Trdnost konstrukcije vozila | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.5 | Pasivna varnost | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.6 | Dviganje | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.7 | Pritrditev naprav na konstrukcijo koša vozila | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.2.8 | Vrata za dostop osebja in tovora | 1.1.5
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.9 | Mehanske značilnosti stekla | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.10 | Pogoji obremenitve in tehtana masa | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.3.1 | Profili | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.2.1 | Parameter osne obremenitve | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.2.2 | Kolesna obremenitev | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.3.3.1 | Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.3.3.2 | Nadzor brezhibnosti osnih ležajev | 1.1.1 | 1.2 | | | | |
| 4.2.3.4.1 | Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.2 | Dinamično vozno vedenje | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.3.4.2.1 | Mejne vrednosti za vozno varnost | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.2.2 | Mejne vrednosti obremenitve tira | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3 | Ekvivalentna koničnost | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3.1 | Konstrukcijsko določene vrednosti za nove profile koles | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3.2 | Delovne vrednosti ekvivalentne koničnosti kolesne dvojice | 1.1.2 | 1.2 | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.5.1 | Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.3.5.2.1 | Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.5.2.2 | Mehanske in geometrijske značilnosti koles | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.3.5.3 | Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino | 1.1.1
  1.1.2, 1.1.3 | 1.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.3.6 | Najmanjši polmer loka zavoja | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.7 | Ograje | 1.1.1 | | | | | |
| 4.2.4.2.1 | Zaviranje – funkcionalne zahteve | 1.1.1
  2.4.1 | 2.4.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.4.2.2 | Zaviranje – varnostne zahteve | 1.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.3 | Tip zavornega sistema | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.1 | Nadzorna enota za zasilno zaviranje | 2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.2 | Nadzorna enota za delovno zaviranje | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.3 | Nadzorna enota za neposredno zaviranje | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.4.4 | Nadzorna enota za dinamično zaviranje | 1.1.3 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.4.4.5 | Nadzorna enota za parkirno zaviranje | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.5.1 | Zavorna zmogljivost – splošne zahteve | 1.1.1
  2.4.1 | 2.4.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.4.5.2 | Zasilno zaviranje | 1.1.2
  2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.5.3 | Delovno zaviranje | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.5.4 | Izračuni glede toplotne zmogljivosti | 2.4.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.5.5 | Parkirna zavora | 2.4.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.6.1 | Mejna vrednost profila pri adheziji kolo–tirnica | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.6.2 | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.7 | Dinamična zavora – zavorni sistem, povezan z vlečnim sistemom | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.8.1 | Zavorni sistem, neodvisen od pogojev adhezije – splošno | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.8.2 | Magnetna tirna zavora | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.8.3 | Tirna zavora na vrtinčne tokove | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.9 | Indikator stanja in napake na zavorah | 1.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.10 | Zahteve glede zaviranja pri reševanju | | 2.4.2 | | | | |
| 4.2.5.1 | Sanitarni sistemi | | | | 1.4.1 | | |
| 4.2.5.2 | Sistem za zvočno komunikacijo | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.3 | Potniški alarm | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.4 | Komunikacijske naprave za potnike | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.5 | Zunanja vrata: vstop potnikov v tirna vozila in izstop potnikov iz tirnih vozil | 2.4.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.5.6 | Zunanja vrata: konstrukcija sistema | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.7 | Vrata med oddelki in/ali na čelnih straneh vagonov | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.5.8 | Kakovost zraka v notranjosti vozila | | | 1.3.2 | | | |
| 4.2.5.9 | Stranska okna na košu vozila | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.6.1 | Okoljski pogoji | | 2.4.2 | | | | |
| 4.2.6.2.1 | Učinek zračnega toka ob vlaku na potnike na peronu in delavce ob progi | 1.1.1 | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.6.2.2 | Sunek čelnega tlaka | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.6.2.3 | Največje nihanje tlaka v predorih | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.6.2.4 | Bočni veter | 1.1.1 | | | | | |
| 4.2.6.2.5 | Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.1 | Čelne luči | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.7.1.2 | Pozicijske luči | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.3 | Zadnje luči | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.4 | Upravljalni elementi za luči | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.2.1 | Hupa – splošno | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.6.3 | |
| 4.2.7.2.2 | Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup | 1.1.1 | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.7.2.3 | Zaščita | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.2.4 | Upravljalni elementi za hupe | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.8.1 | Vlečna karakteristika | | | | | 2.4.3
  2.6.3
  2.3.2 | |
| 4.2.8.2
  4.2.8.2.1 do 4.2.8.2.9 | Oskrba z električno energijo | | | | | 1.5
  2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.8.2.10 | Električna zaščita vlaka | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.8.4 | Zaščita pred električnimi nevarnostmi | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.9.1.1 | Vozniška kabina – splošno | — | — | — | — | — | |
| 4.2.9.1.2 | Vstop in izstop | 1.1.5 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.9.1.3 | Zunanja vidljivost | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.9.1.4 | Ureditev notranjosti kabine | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.1.5 | Vozniški sedež | | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.9.1.6 | Vozniški pult – ergonomija | 1.1.5 | | 1.3.1 | | 2.3.2 | |
| 4.2.9.1.7 | Uravnavanje klime in kakovost zraka | | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.9.1.8 | Notranja razsvetljava | | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.2.1 | Vetrobransko steklo – mehanske značilnosti | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.9.2.2 | Vetrobransko steklo – optične značilnosti | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.9.2.3 | Vetrobransko steklo – oprema | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.9.3.1 | Funkcija nadzora dejavnosti strojevodje | 1.1.1 | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.3.2 | Indikator hitrosti | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.3 | Prikazovalna enota in zasloni za strojevodjo | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.4 | Upravljalni elementi in indikatorji | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.5 | Označevanje | | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.3.6 | Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za osebje za ranžiranje | 1.1.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.9.3.7 | Obdelava signala za zaznavanje in preprečevanje iztirjenja | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.9.3.7a | Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja v vozilu | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.9.3.8 | Zahteve za upravljanje načinov ETCS | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 | |
| 4.2.9.3.9 | Stanje vleke | | | | | 2.3.2 | |
| | | | | | | | |
| 4.2.9.4 | Orodja in prenosna oprema v vozilu | 2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.6.3 | |
| 4.2.9.5 | Skladiščni prostori, ki jih uporablja osebje | — | — | — | — | — | |
| 4.2.9.6 | Snemalna naprava | | | | | 2.4.4
  2.3.2 | |
| 4.2.10.2 | Požarna varnost – ukrepi za preprečevanje požara | 1.1.4 | | 1.3.2 | 1.4.2 | | |
| 4.2.10.3 | Ukrepi za odkrivanje/obvladovanje požara | 1.1.4 | | | | | |
| 4.2.10.4 | Zahteve, povezane z izrednimi razmerami | 2.4.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.10.5 | Zahteve, povezane z evakuacijo | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.11.2 | Zunanje čiščenje vlakov | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.3 | Priključki sistema za praznjenje stranišč | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.5 | Vmesnik za oskrbo z vodo | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.6 | Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.7 | Oprema za polnjenje goriva | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.8 | Notranje čiščenje vlakov – oskrba z električno energijo | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.12.2 | Splošna dokumentacija | | | | | 1.5 | |
| 4.2.12.3 | Dokumentacija o vzdrževanju | 1.1.1 | | | | 2.5.1
  2.5.2
  2.6.1
  2.6.2 | |
| 4.2.12.4 | Dokumentacija o obratovanju | 1.1.1 | | | | 2.4.2
  2.6.1
  2.6.2 | |
| 4.2.12.5 | Dvižna shema in navodila | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.12.6 | Opisi, povezani z reševanjem | | 2.4.2 | | | 2.5.3 | |
| 4.2.13 | Zahteve v zvezi z vmesniki s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlakov | | | | | 1.5
  2.3.2
  2.4.3“ | |

Ref. točka

Element podsistema ‚tirna vozila‘

Varnost

Zanesljivost – razpoložljivost

Zdravje

Varstvo okolja

Tehnična združljivost

Dostopnost

4.2.2.2.2

Notranja spenjača

1.1.3

2.4.1

4.2.2.2.3

Končna spenjača

1.1.3

2.4.1

4.2.2.2.4

Reševalna spenjača

2.4.2

2.5.3

4.2.2.2.5

Dostop osebja za spenjanje in odpenjanje

1.1.5

2.5.1

2.5.3

4.2.2.3

Sredinski prehodi

1.1.5

4.2.2.4

Trdnost konstrukcije vozila

1.1.3

2.4.1

4.2.2.5

Pasivna varnost

2.4.1

4.2.2.6

Dviganje

2.5.3

4.2.2.7

Pritrditev naprav na konstrukcijo koša vozila

1.1.3

4.2.2.8

Vrata za dostop osebja in tovora

1.1.5

2.4.1

4.2.2.9

Mehanske značilnosti stekla

2.4.1

4.2.2.10

Pogoji obremenitve in tehtana masa

1.1.3

4.2.3.1

Profili

2.4.3

4.2.3.2.1

Parameter osne obremenitve

2.4.3

4.2.3.2.2

Kolesna obremenitev

1.1.3

4.2.3.3.1

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

1.1.1

2.4.3

2.3.2

4.2.3.3.2

Nadzor brezhibnosti osnih ležajev

1.1.1

1.2

4.2.3.4.1

Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.2

Dinamično vozno vedenje

1.1.1

1.1.2

2.4.3

2.3.2

4.2.3.4.2.1

Mejne vrednosti za vozno varnost

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.2.2

Mejne vrednosti obremenitve tira

2.4.3

4.2.3.4.3

Ekvivalentna koničnost

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.3.1

Konstrukcijsko določene vrednosti za nove profile koles

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.3.2

Delovne vrednosti ekvivalentne koničnosti kolesne dvojice

1.1.2

1.2

2.4.3

4.2.3.5.1

Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička

1.1.1

1.1.2

4.2.3.5.2.1

Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.5.2.2

Mehanske in geometrijske značilnosti koles

1.1.1

1.1.2

4.2.3.5.3

Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino

1.1.1

1.1.2, 1.1.3

1.2

1.5

4.2.3.6

Najmanjši polmer loka zavoja

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.7

Ograje

1.1.1

4.2.4.2.1

Zaviranje – funkcionalne zahteve

1.1.1

2.4.1

2.4.2

1.5

4.2.4.2.2

Zaviranje – varnostne zahteve

1.1.1

1.2

2.4.2

4.2.4.3

Tip zavornega sistema

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.1

Nadzorna enota za zasilno zaviranje

2.4.1

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.2

Nadzorna enota za delovno zaviranje

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.3

Nadzorna enota za neposredno zaviranje

2.4.3

4.2.4.4.4

Nadzorna enota za dinamično zaviranje

1.1.3

2.3.2

4.2.4.4.5

Nadzorna enota za parkirno zaviranje

2.4.3

4.2.4.5.1

Zavorna zmogljivost – splošne zahteve

1.1.1

2.4.1

2.4.2

1.5

4.2.4.5.2

Zasilno zaviranje

1.1.2

2.4.1

2.4.3

2.3.2

4.2.4.5.3

Delovno zaviranje

2.4.3

2.3.2

4.2.4.5.4

Izračuni glede toplotne zmogljivosti

2.4.1

2.4.3

4.2.4.5.5

Parkirna zavora

2.4.1

2.4.3

4.2.4.6.1

Mejna vrednost profila pri adheziji kolo–tirnica

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.6.2

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.7

Dinamična zavora – zavorni sistem, povezan z vlečnim sistemom

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.8.1

Zavorni sistem, neodvisen od pogojev adhezije – splošno

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.8.2

Magnetna tirna zavora

2.4.3

2.3.2

4.2.4.8.3

Tirna zavora na vrtinčne tokove

2.4.3

2.3.2

4.2.4.9

Indikator stanja in napake na zavorah

1.1.1

1.2

2.4.2

4.2.4.10

Zahteve glede zaviranja pri reševanju

2.4.2

4.2.5.1

Sanitarni sistemi

1.4.1

4.2.5.2

Sistem za zvočno komunikacijo

2.4.1

4.2.5.3

Potniški alarm

2.4.1

4.2.5.4

Komunikacijske naprave za potnike

2.4.1

4.2.5.5

Zunanja vrata: vstop potnikov v tirna vozila in izstop potnikov iz tirnih vozil

2.4.1

2.3.2

4.2.5.6

Zunanja vrata: konstrukcija sistema

1.1.3

2.4.1

4.2.5.7

Vrata med oddelki in/ali na čelnih straneh vagonov

1.1.5

4.2.5.8

Kakovost zraka v notranjosti vozila

1.3.2

4.2.5.9

Stranska okna na košu vozila

1.1.5

4.2.6.1

Okoljski pogoji

2.4.2

4.2.6.2.1

Učinek zračnega toka ob vlaku na potnike na peronu in delavce ob progi

1.1.1

1.3.1

4.2.6.2.2

Sunek čelnega tlaka

2.4.3

4.2.6.2.3

Največje nihanje tlaka v predorih

2.4.3

4.2.6.2.4

Bočni veter

1.1.1

4.2.6.2.5

Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.1

Čelne luči

2.4.3

2.3.2

4.2.7.1.2

Pozicijske luči

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.3

Zadnje luči

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.4

Upravljalni elementi za luči

2.4.3

4.2.7.2.1

Hupa – splošno

1.1.1

2.4.3

2.6.3

4.2.7.2.2

Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup

1.1.1

1.3.1

4.2.7.2.3

Zaščita

2.4.3

4.2.7.2.4

Upravljalni elementi za hupe

1.1.1

2.4.3

4.2.8.1

Vlečna karakteristika

2.4.3

2.6.3

2.3.2

4.2.8.2

4.2.8.2.1 do 4.2.8.2.9

Oskrba z električno energijo

1.5

2.4.3

2.3.2

4.2.8.2.10

Električna zaščita vlaka

2.4.1

4.2.8.4

Zaščita pred električnimi nevarnostmi

2.4.1

4.2.9.1.1

Vozniška kabina – splošno

—

—

—

—

—

4.2.9.1.2

Vstop in izstop

1.1.5

2.4.3

4.2.9.1.3

Zunanja vidljivost

1.1.1

2.4.3

2.3.2

4.2.9.1.4

Ureditev notranjosti kabine

1.1.5

4.2.9.1.5

Vozniški sedež

1.3.1

4.2.9.1.6

Vozniški pult – ergonomija

1.1.5

1.3.1

2.3.2

4.2.9.1.7

Uravnavanje klime in kakovost zraka

1.3.1

4.2.9.1.8

Notranja razsvetljava

2.6.3

4.2.9.2.1

Vetrobransko steklo – mehanske značilnosti

2.4.1

4.2.9.2.2

Vetrobransko steklo – optične značilnosti

2.4.3

2.3.2

4.2.9.2.3

Vetrobransko steklo – oprema

2.4.3

4.2.9.3.1

Funkcija nadzora dejavnosti strojevodje

1.1.1

2.6.3

4.2.9.3.2

Indikator hitrosti

1.1.5

4.2.9.3.3

Prikazovalna enota in zasloni za strojevodjo

1.1.5

4.2.9.3.4

Upravljalni elementi in indikatorji

1.1.5

4.2.9.3.5

Označevanje

2.6.3

4.2.9.3.6

Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za osebje za ranžiranje

1.1.1

2.3.2

4.2.9.3.7

Obdelava signala za zaznavanje in preprečevanje iztirjenja

1.1.1

1.1.2

4.2.9.3.7a

Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja v vozilu

1.1.1

1.1.2

4.2.9.3.8

Zahteve za upravljanje načinov ETCS

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.9.3.9

Stanje vleke

2.3.2

4.2.9.4

Orodja in prenosna oprema v vozilu

2.4.1

2.4.3

2.6.3

4.2.9.5

Skladiščni prostori, ki jih uporablja osebje

—

—

—

—

—

4.2.9.6

Snemalna naprava

2.4.4

2.3.2

4.2.10.2

Požarna varnost – ukrepi za preprečevanje požara

1.1.4

1.3.2

1.4.2

4.2.10.3

Ukrepi za odkrivanje/obvladovanje požara

1.1.4

4.2.10.4

Zahteve, povezane z izrednimi razmerami

2.4.1

2.3.2

4.2.10.5

Zahteve, povezane z evakuacijo

2.4.1

4.2.11.2

Zunanje čiščenje vlakov

1.5

4.2.11.3

Priključki sistema za praznjenje stranišč

1.5

4.2.11.5

Vmesnik za oskrbo z vodo

1.5

4.2.11.6

Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir

1.5

4.2.11.7

Oprema za polnjenje goriva

1.5

4.2.11.8

Notranje čiščenje vlakov – oskrba z električno energijo

2.5.3

4.2.12.2

Splošna dokumentacija

1.5

4.2.12.3

Dokumentacija o vzdrževanju

1.1.1

2.5.1

2.5.2

2.6.1

2.6.2

4.2.12.4

Dokumentacija o obratovanju

1.1.1

2.4.2

2.6.1

2.6.2

4.2.12.5

Dvižna shema in navodila

2.5.3

4.2.12.6

Opisi, povezani z reševanjem

2.4.2

2.5.3

4.2.13

Zahteve v zvezi z vmesniki s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlakov

1.5

2.3.2

2.4.3“

| (11) | točka 3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „3.2   Bistvene zahteve, ki niso zajete v tej TSI

  Nekatere bistvene zahteve, ki so v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797 razvrščene kot ‚splošne zahteve‘ ali ‚posebne zahteve za vsak podsistem‘ in vplivajo na podsistem tirna vozila, področje uporabe te TSI zajema v omejenem obsegu.“; |
| --- | --- |

(11)

točka 3.2 se nadomesti z naslednjim:

„3.2   Bistvene zahteve, ki niso zajete v tej TSI

Nekatere bistvene zahteve, ki so v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797 razvrščene kot ‚splošne zahteve‘ ali ‚posebne zahteve za vsak podsistem‘ in vplivajo na podsistem tirna vozila, področje uporabe te TSI zajema v omejenem obsegu.“;

| (12) | v točki 4.1.1 se točka 4 nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Nekatere značilnosti tirnih vozil, ki morajo biti evidentirane v ‚evropskem registru dovoljenih tipov vozil‘ (v skladu z ustreznim sklepom Komisije), so opisane v točki 7.1.2 (glej preglednico 17a). Te značilnosti je treba navesti tudi v tehnični dokumentaciji tirnega vozila, opredeljeni v točki 4.2.12.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

v točki 4.1.1 se točka 4 nadomesti z naslednjim:

„(4)

Nekatere značilnosti tirnih vozil, ki morajo biti evidentirane v ‚evropskem registru dovoljenih tipov vozil‘ (v skladu z ustreznim sklepom Komisije), so opisane v točki 7.1.2 (glej preglednico 17a). Te značilnosti je treba navesti tudi v tehnični dokumentaciji tirnega vozila, opredeljeni v točki 4.2.12.“;

| (13) | v točki 4.1.3, točka 3, se zadnji alinei nadomestita z naslednjim:






  „– | posebna vozila (glej točko 2.2.2, črka C).“; |
| --- | --- | --- |

(13)

v točki 4.1.3, točka 3, se zadnji alinei nadomestita z naslednjim:

„–

posebna vozila (glej točko 2.2.2, črka C).“;

| (14) | točka 4.2.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.1.2   Odprte točke

  Odprte točke v skladu s členom 4(6) Direktive (EU) 2016/797 so navedene v Dodatku I.“; |
| --- | --- |

(14)

točka 4.2.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.1.2   Odprte točke

Odprte točke v skladu s členom 4(6) Direktive (EU) 2016/797 so navedene v Dodatku I.“;

| (15) | v točki 4.2.2.2.3 se točka (b), točka (b-2), točki 1 in 2 nadomestijo z naslednjim:






  „(1) | Odbojniki in vijačna spenjača se namestijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(15)

v točki 4.2.2.2.3 se točka (b), točka (b-2), točki 1 in 2 nadomestijo z naslednjim:

„(1)

Odbojniki in vijačna spenjača se namestijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka J-1.

| (2) | Mere in postavitev zavornih vodov, cevi, spenjač in pip izpolnjujejo zahteve, določene v isti specifikaciji.“; |
| --- | --- |

(2)

Mere in postavitev zavornih vodov, cevi, spenjač in pip izpolnjujejo zahteve, določene v isti specifikaciji.“;

| (16) | v točki 4.2.2.2.4, točka 3(a), se druga alinea nadomesti z naslednjim:






  „– | bočno lokacijo zavornih vodov in pip v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka J-1,“; |
| --- | --- | --- |

(16)

v točki 4.2.2.2.4, točka 3(a), se druga alinea nadomesti z naslednjim:

„–

bočno lokacijo zavornih vodov in pip v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka J-1,“;

| (17) | točka 4.2.2.2.5(2) se nadomesti z naslednjim:

  „Da bi bile enote, opremljene z ročnimi spenjalnimi sistemi tipa UIC, kot je določeno v točki 4.2.2.2.3(b), v skladu s to zahtevo, izpolnjujejo naslednje zahteve (‚bernski prostor‘):






  — | Na enotah, opremljenih z vijačnimi spenjačami in stranskimi odbojniki, je prostor za delo osebja v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(17)

točka 4.2.2.2.5(2) se nadomesti z naslednjim:

„Da bi bile enote, opremljene z ročnimi spenjalnimi sistemi tipa UIC, kot je določeno v točki 4.2.2.2.3(b), v skladu s to zahtevo, izpolnjujejo naslednje zahteve (‚bernski prostor‘):

—

Na enotah, opremljenih z vijačnimi spenjačami in stranskimi odbojniki, je prostor za delo osebja v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka J-1.

| — | Kadar je nameščena kombinirana samodejna in vijačna spenjača, je dovoljeno, da samodejna spojna glava sega v bernski prostor na levi strani, ko je pospravljena in je v uporabi vijačna spenjača. |
| --- | --- |

—

Kadar je nameščena kombinirana samodejna in vijačna spenjača, je dovoljeno, da samodejna spojna glava sega v bernski prostor na levi strani, ko je pospravljena in je v uporabi vijačna spenjača.

Pod vsakim odbojnikom je oprijemni ročaj. Oprijemni ročaji vzdržijo silo 1,5 kN.“;

| (18) | točke 4.2.2.4(3), (4) in (5) se nadomestijo z naslednjim:






  „(3) | Statična in dinamična trdnost (utrujanje) košev vozil je pomembna za zagotavljanje varnosti za potnike in konstrukcijsko celovitost vozil pri obratovanju vlaka in ranžiranju. Zato je konstrukcija vsakega vozila v skladu z zahtevami specifikacije iz indeksa [1] Dodatka J-1, kadar kategorije tirnih vozil, ki jih je treba upoštevati, ustrezajo kategoriji L za lokomotive in enote s pogonsko glavo ter kategorijama PI ali PII za vse druge vrste vozil, ki spadajo na področje uporabe te TSI. |
| --- | --- | --- |

(18)

točke 4.2.2.4(3), (4) in (5) se nadomestijo z naslednjim:

„(3)

Statična in dinamična trdnost (utrujanje) košev vozil je pomembna za zagotavljanje varnosti za potnike in konstrukcijsko celovitost vozil pri obratovanju vlaka in ranžiranju. Zato je konstrukcija vsakega vozila v skladu z zahtevami specifikacije iz indeksa [1] Dodatka J-1, kadar kategorije tirnih vozil, ki jih je treba upoštevati, ustrezajo kategoriji L za lokomotive in enote s pogonsko glavo ter kategorijama PI ali PII za vse druge vrste vozil, ki spadajo na področje uporabe te TSI.

| (4) | Trdnost koša vozila se lahko dokaže z izračuni in/ali preskusi v skladu s pogoji, določenimi v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(4)

Trdnost koša vozila se lahko dokaže z izračuni in/ali preskusi v skladu s pogoji, določenimi v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka J-1.

| (5) | Pri enoti, projektirani za tlačne sile, ki so večje od tlačnih sil kategorij (zahtevanih v točki 3 kot minimum) v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka J-1, ta specifikacija ne zajema predlagane tehnične rešitve; zato je dopustno, da se za tlačno silo uporabijo drugi javno dostopni normativni dokumenti.
  V navedenem primeru priglašeni organ preveri, ali so drugi normativni dokumenti del tehnično skladnega sklopa predpisov, ki se uporabljajo za načrtovanje, izdelavo in preskušanje konstrukcije vozila.
  Velikost tlačne sile se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v oddelku 4.2.12.“; |
| --- | --- |

(5)

Pri enoti, projektirani za tlačne sile, ki so večje od tlačnih sil kategorij (zahtevanih v točki 3 kot minimum) v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka J-1, ta specifikacija ne zajema predlagane tehnične rešitve; zato je dopustno, da se za tlačno silo uporabijo drugi javno dostopni normativni dokumenti.

V navedenem primeru priglašeni organ preveri, ali so drugi normativni dokumenti del tehnično skladnega sklopa predpisov, ki se uporabljajo za načrtovanje, izdelavo in preskušanje konstrukcije vozila.

Velikost tlačne sile se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v oddelku 4.2.12.“;

| (19) | točka 4.2.2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.2.5   Pasivna varnost









  (1) | Zahteve iz te točke se uporabljajo za vse enote razen za enote, ki niso predvidene za prevoz potnikov ali osebja med obratovanjem, in razen za tirne stroje. |
| --- | --- | --- |

(19)

točka 4.2.2.5 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.2.5   Pasivna varnost

(1)

| (2) | Za enote, zasnovane za obratovanje na sistemu širine 1 520 mm, se zahteve glede pasivne varnosti, opisane v tej točki, uporabljajo prostovoljno. Če se vložnik odloči za uporabo zahtev o pasivni varnosti iz te točke, države članice to priznajo. Države članice lahko tudi zahtevajo uporabo navedenih zahtev. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za lokomotive, zasnovane za obratovanje na sistemu širine 1 524 mm, se zahteve glede pasivne varnosti iz te točke uporabljajo prostovoljno. Če se vložnik odloči za uporabo zahtev o pasivni varnosti iz te točke, države članice to priznajo. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Enote, ki ne morejo obratovati pri hitrostih, ki dosegajo hitrosti trka, opredeljenih v scenarijih trkov, navedenih v nadaljevanju, so izvzete iz določb, ki se nanašajo na naveden scenarij trka. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Namen pasivne varnosti je dopolnjevati aktivno varnost, če so bili vsi drugi ukrepi neuspešni. Za ta namen mehanska zgradba vozil v primeru trka zagotovi zaščito potnikov z:






  — | omejevanjem pojemka, |
| --- | --- | --- |

(5)

—

omejevanjem pojemka,

| — | ohranitvijo prostora za preživetje in konstrukcijske celovitosti predelov, v katerih so potniki in vlakovno osebje, |
| --- | --- |

—

ohranitvijo prostora za preživetje in konstrukcijske celovitosti predelov, v katerih so potniki in vlakovno osebje,

| — | zmanjšanjem tveganja zaskočitve odbojnikov, |
| --- | --- |

—

zmanjšanjem tveganja zaskočitve odbojnikov,

| — | zmanjšanjem tveganja iztirjenja, |
| --- | --- |

—

zmanjšanjem tveganja iztirjenja,

| — | omejitvijo posledic trčenja z oviro na tirih. |
| --- | --- |

—

omejitvijo posledic trčenja z oviro na tirih.

Da bi enote izpolnile te funkcionalne zahteve, so v skladu s podrobnimi zahtevami iz specifikacije iz indeksa [3] Dodatka J-1, ki se nanašajo na kategorijo pri trku C-I.

Upoštevajo se naslednji štirje referenčni scenariji trkov:

| — | scenarij 1: trčenje s sprednje strani med dvema enakima enotama, |
| --- | --- |

—

scenarij 1: trčenje s sprednje strani med dvema enakima enotama,

| — | scenarij 2: trčenje s sprednje strani s tovornim vagonom, |
| --- | --- |

—

scenarij 2: trčenje s sprednje strani s tovornim vagonom,

| — | scenarij 3: trčenje enote z velikim cestnim vozilom na nivojskem prehodu, |
| --- | --- |

—

scenarij 3: trčenje enote z velikim cestnim vozilom na nivojskem prehodu,

| — | scenarij 4: trčenje enote v nizko oviro (npr. avtomobil na nivojskem prehodu, žival, skalo itd.). |
| --- | --- |

—

scenarij 4: trčenje enote v nizko oviro (npr. avtomobil na nivojskem prehodu, žival, skalo itd.).

| (6) | Scenariji iz točke 5 so opisani v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka J-1 |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka J-1 se uporabljajo v zvezi z zgoraj navedenimi referenčnimi scenariji trka. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Da bi se omejile posledice trčenja z oviro na tirih, se čelni deli lokomotiv, pogonske glave, krmilni vagoni in vlakovne kompozicije opremijo s čistilcem tira. Zahteve, ki jih izpolnjujejo čistilci tira, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [3] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(8)

| (20) | točke 4.2.2.6(7), (8) in (9) se nadomestijo z naslednjim:






  „(7) | Geometrija točk dviga je skladna s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(20)

točke 4.2.2.6(7), (8) in (9) se nadomestijo z naslednjim:

„(7)

Geometrija točk dviga je skladna s specifikacijo iz indeksa [4] Dodatka J-1.

| (8) | Označevanje točk dviga se opravi z znaki, ki so skladni s specifikacijo iz indeksa [5] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(8)

Označevanje točk dviga se opravi z znaki, ki so skladni s specifikacijo iz indeksa [5] Dodatka J-1.

| (9) | Konstrukcija je zasnovana ob upoštevanju obremenitev, določenih v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka J-1; Trdnost koša vozila se lahko dokaže z izračuni ali preskusi v skladu s pogoji, določenimi v isti specifikaciji.
  Drugi javno dostopno normativni dokumenti se lahko uporabljajo pod enakimi pogoji, kot so opredeljeni v oddelku 4.2.2.4 zgoraj.“; |
| --- | --- |

(9)

Konstrukcija je zasnovana ob upoštevanju obremenitev, določenih v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka J-1; Trdnost koša vozila se lahko dokaže z izračuni ali preskusi v skladu s pogoji, določenimi v isti specifikaciji.

Drugi javno dostopno normativni dokumenti se lahko uporabljajo pod enakimi pogoji, kot so opredeljeni v oddelku 4.2.2.4 zgoraj.“;

| (21) | v točki 4.2.2.7(3) se „indeksa 12“ nadomesti z „indeksa [1]“; |
| --- | --- |

(21)

v točki 4.2.2.7(3) se „indeksa 12“ nadomesti z „indeksa [1]“;

| (22) | točka 4.2.2.10 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Določijo se naslednji pogoji obremenitve, ki so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka J-1:






  (i) | konstrukcijsko določena masa pri izjemnem koristnem tovoru; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

točka 4.2.2.10 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Določijo se naslednji pogoji obremenitve, ki so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka J-1:

(i)

konstrukcijsko določena masa pri izjemnem koristnem tovoru;

| (ii) | konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru; |
| --- | --- |

(ii)

konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru;

| (iii) | konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja; |
| --- | --- |

(iii)

konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja;

| (iv) | operativna masa pri normalnem koristnem tovoru; |
| --- | --- |

(iv)

operativna masa pri normalnem koristnem tovoru;

| (v) | operativna masa v stanju delovanja.“; |
| --- | --- |

(v)

operativna masa v stanju delovanja.“;

| (b) | v točki (2) se „indeksa 13“ nadomesti z „indeksa [6]“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (2) se „indeksa 13“ nadomesti z „indeksa [6]“;

| (23) | točka 4.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.1   Profili









  (1) | Ta točka obravnava predpise za izračunavanje in verifikacijo, ki so namenjeni za dimenzioniranje tirnih vozil za vožnjo po eni ali več infrastrukturah brez nevarnosti trčenja.
  Za enote, zasnovane za obratovanje na tirnih širinah, ki so drugačne od sistema 1 520 mm: |
| --- | --- | --- |

(23)

točka 4.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.1   Profili

(1)

Za enote, zasnovane za obratovanje na tirnih širinah, ki so drugačne od sistema 1 520 mm:

| (2) | Vložnik izbere predvideni referenčni profil, vključno z referenčnim profilom spodnjih delov. Ta referenčni profil se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Skladnost enote s tem namenskim referenčnim profilom se določi z eno od metod iz specifikacije iz indeksa [7] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Če je enota opredeljena kot skladna z enim ali več referenčnimi profili G1, GA, GB, GC ali DE3, vključno s tistimi, ki se nanašajo na spodnji del GI1, GI2 ali GI3, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [7] Dodatka J-1, se skladnost določi s kinematično metodo, določeno v specifikaciji iz indeksa [7] Dodatka J-1.
  Skladnost z navedenimi referenčnimi profili se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(4)

Skladnost z navedenimi referenčnimi profili se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.

| (5) | Za električne enote se profil odjemnika toka preveri z izračunom v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka J-1, da se zagotovi, da je omejitev odjemnika toka v skladu z mehanskim kinematičnim profilom odjemnika toka, ki je opredeljen v skladu z Dodatkom D k Uredbi Komisije (EU) št. 1301/2014 (*6) (v nadaljnjem besedilu: TSI energija), in odvisen od izbire geometrije glave odjemnika toka: dve dovoljeni možnosti sta opredeljeni v točki 4.2.8.2.9.2.
  Pri infrastrukturnem profilu se upošteva napetost oskrbe z električno energijo, da bi se zagotovile ustrezne izolacijske razdalje med odjemnikom toka in fiksnimi napravami. |
| --- | --- |

(5)

Pri infrastrukturnem profilu se upošteva napetost oskrbe z električno energijo, da bi se zagotovile ustrezne izolacijske razdalje med odjemnikom toka in fiksnimi napravami.

| (6) | Nagib odjemnika toka, kot je določeno v točki 4.2.10 TSI energija in se uporablja za izračun mehanskega kinematičnega profila, se utemelji z izračuni ali meritvami, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [7] Dodatka J-1.
  Za enote, zasnovane za obratovanje na tirni širini sistema 1 520 mm: |
| --- | --- |

(6)

Za enote, zasnovane za obratovanje na tirni širini sistema 1 520 mm:

| (7) | Statični profil vozila je v okviru enotnega profila vozila ‚T‘; referenčni profil infrastrukture je profil ‚S‘. Ta profil je določen v Dodatku B. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Za električne enote se profil odjemnika toka preveri z izračunom, da se zagotovi, da je omejitev odjemnika toka v skladu z mehanskim statičnim profilom odjemnika toka, ki je opredeljen v Dodatku D k TSI energija; upoštevati je treba odločitev glede izbrane geometrije glave odjemnika toka: dovoljene možnosti so opredeljene v točki 4.2.8.2.9.2. |
| --- | --- |

(8)

(*6)  Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚energija‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).“;"

| (24) | točka 4.2.3.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.2.1   Parameter osne obremenitve









  (1) | Osna obremenitev v kombinaciji z razmikom med kolesnimi dvojicami, dolžino enote in največjo dovoljeno hitrostjo za enoto na zadevni progi je parameter vmesnika med enoto in infrastrukturo.
  Za infrastrukturni ciljni sistem iz točke 4.2.1 Uredbe Komisije (EU) št. 1299/2014 (*7) (v nadaljnjem besedilu: TSI infrastruktura) je osna obremenitev parameter zmogljivosti infrastrukture in je odvisna od prometnih predpisov na progi |
| --- | --- | --- |

(24)

točka 4.2.3.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.2.1   Parameter osne obremenitve

(1)

Za infrastrukturni ciljni sistem iz točke 4.2.1 Uredbe Komisije (EU) št. 1299/2014 (*7) (v nadaljnjem besedilu: TSI infrastruktura) je osna obremenitev parameter zmogljivosti infrastrukture in je odvisna od prometnih predpisov na progi

| (2) | Naslednje značilnosti, ki jih je treba uporabljati kot vmesnik do infrastrukture, so del splošne dokumentacije, ki se izdela med ocenjevanjem enote in ki je opisana v točki 4.2.12.2:






  — | masa na os (za vsako os) za vse pogoje obremenitve (kot so opredeljeni v točki 4.2.2.10 in za katere se zahteva, da se vključijo v dokumentacijo), |
| --- | --- | --- |

(2)

—

masa na os (za vsako os) za vse pogoje obremenitve (kot so opredeljeni v točki 4.2.2.10 in za katere se zahteva, da se vključijo v dokumentacijo),

| — | položaj osi vzdolž enote (razmik med kolesnimi dvojicami), |
| --- | --- |

—

položaj osi vzdolž enote (razmik med kolesnimi dvojicami),

| — | dolžina enote, |
| --- | --- |

—

dolžina enote,

| — | največja konstrukcijsko določena hitrost (ki mora biti vključena v dokumentacijo iz točke 4.2.8.1.2), |
| --- | --- |

—

največja konstrukcijsko določena hitrost (ki mora biti vključena v dokumentacijo iz točke 4.2.8.1.2),

| — | EN-kategorija proge kot rezultat razvrstitve enote v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

—

EN-kategorija proge kot rezultat razvrstitve enote v skladu s specifikacijo iz indeksa [10] Dodatka J-1.

| (2a) | Za potniške vlake z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električne potniške vlake na lastni pogon ter potniške vagone in druge sorodne vagone se EN-kategorija proge vedno dokumentira, pri čemer se navede standardna vrednost koristnega tovora na stojiščih v kg na m2, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | Če se za določitev pogojev obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri izjemnem koristnem tovoru‘ v skladu s točkama 4.2.2.10(1) in (2) uporabi posebna vrednost koristnega tovora na stojiščih, se dokumentira druga EN-kategorija proge, pri čemer se uporabi ta posebna vrednost koristnega tovora na stojiščih. |
| --- | --- |

(2b)

| (2c) | Za vse te enote se dokumentira vsaka EN-kategorija proge, ki navaja koristni tovor, ki se uporablja na stojiščih, kot je opisano v specifikaciji iz indeksa [10] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2c)

| (3) | Uporaba podatkov o osni obremenitvi v fazi obratovanja za preverjanje združljivosti tirnih vozil in infrastrukture (zunaj področja uporabe te TSI):
  Osna obremenitev vsake posamezne osi enote, ki jo je treba uporabiti kot parameter vmesnika z infrastrukturo, mora opredeliti prevoznik, kot je zahtevano v točki 4.2.2.5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/773 (*8) (TSI vodenje in upravljanje prometa), ob upoštevanju pričakovane obremenitve za predvideno obratovanje (med ocenjevanjem enote ni opredeljeno). Osna obremenitev v pogoju obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pod izjemnim koristnim tovorom‘ predstavlja najvišjo možno vrednost zgoraj navedene osne obremenitve. Upoštevati je treba tudi največjo obremenitev, ki je upoštevana za projektiranje zavornega sistema, opredeljenega v točki 4.2.4.5.2. |
| --- | --- |

(3)

Osna obremenitev vsake posamezne osi enote, ki jo je treba uporabiti kot parameter vmesnika z infrastrukturo, mora opredeliti prevoznik, kot je zahtevano v točki 4.2.2.5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/773 (*8) (TSI vodenje in upravljanje prometa), ob upoštevanju pričakovane obremenitve za predvideno obratovanje (med ocenjevanjem enote ni opredeljeno). Osna obremenitev v pogoju obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pod izjemnim koristnim tovorom‘ predstavlja najvišjo možno vrednost zgoraj navedene osne obremenitve. Upoštevati je treba tudi največjo obremenitev, ki je upoštevana za projektiranje zavornega sistema, opredeljenega v točki 4.2.4.5.2.

(*7)  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚infrastruktura‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1)."

(*8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 5).“;"

| (25) | točka 4.2.3.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.3.1   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka









  (1) | Značilnosti tirnih vozil, povezane z združljivostjo s sistemi ugotavljanja lokacije vlakov, so navedene v točkah 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 in 4.2.3.3.1.3.
  Navedeno je sklicevanje na točke specifikacije iz indeksa [A] Dodatka J-2 k tej TSI (navedene so tudi v preglednici A.2 iz indeksa 77 Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (*9)). Povezani posebni primeri so opredeljeni v točki 7.7 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| --- | --- | --- |

(25)

točka 4.2.3.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.3.1   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

(1)

Navedeno je sklicevanje na točke specifikacije iz indeksa [A] Dodatka J-2 k tej TSI (navedene so tudi v preglednici A.2 iz indeksa 77 Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (*9)). Povezani posebni primeri so opredeljeni v točki 7.7 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

| (2) | Sklop značilnosti, s katerimi so združljiva tirna vozila, se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(2)

(*9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1695 z dne 10. avgusta 2023 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919 (UL L 222, 8.9.2023, str. 380).“;"

| (26) | točka 4.2.3.3.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.3.1.1   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi tirnih tokokrogov

  V specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 so določene značilnosti, ki se nanašajo na:






  (i) | geometrijo vozila







  (1) | največja razdalja med dvema zaporednima osema; |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

točka 4.2.3.3.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.3.1.1   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi tirnih tokokrogov

V specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 so določene značilnosti, ki se nanašajo na:

(i)

geometrijo vozila

(1)

največja razdalja med dvema zaporednima osema;

| (2) | največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo; |
| --- | --- |

(2)

največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo;

| (3) | najmanjša dovoljena razdalja med prvo in zadnjo osjo; |
| --- | --- |

(3)

najmanjša dovoljena razdalja med prvo in zadnjo osjo;

| (ii) | konstrukcijo vozila







  (4) | najmanjša osna obremenitev v vseh pogojih obremenitve; |
| --- | --- | --- |

(ii)

konstrukcijo vozila

(4)

najmanjša osna obremenitev v vseh pogojih obremenitve;

| (5) | električna upornost med tekalnimi površinami nasprotnih koles kolesnih dvojic in metoda merjenja; |
| --- | --- |

(5)

električna upornost med tekalnimi površinami nasprotnih koles kolesnih dvojic in metoda merjenja;

| (6) | za električne enote, opremljene z odjemnikom toka, je najmanjša impedanca vozila; |
| --- | --- |

(6)

za električne enote, opremljene z odjemnikom toka, je najmanjša impedanca vozila;

| (7) | uporaba pomožnih naprav za ranžiranje; |
| --- | --- |

(7)

uporaba pomožnih naprav za ranžiranje;

| (iii) | izolacijske emisije







  (8) | uporaba opreme za posipanje s peskom;
  kadar je predvidena funkcija samodejnega posipanja s peskom, mora imeti voznik možnost prekinitve uporabe te funkcije na določenih točkah tirov, ki so v predpisih o obratovanju opredeljene kot nezdružljive s posipanjem s peskom; |
| --- | --- | --- |

(iii)

izolacijske emisije

(8)

uporaba opreme za posipanje s peskom;

kadar je predvidena funkcija samodejnega posipanja s peskom, mora imeti voznik možnost prekinitve uporabe te funkcije na določenih točkah tirov, ki so v predpisih o obratovanju opredeljene kot nezdružljive s posipanjem s peskom;

| (9) | uporaba kompozitnih zavornjakov; |
| --- | --- |

(9)

uporaba kompozitnih zavornjakov;

| (10) | zahteve, ki se uporabljajo za mazanje sledilnega venca, če je vozilo s tem opremljeno; |
| --- | --- |

(10)

zahteve, ki se uporabljajo za mazanje sledilnega venca, če je vozilo s tem opremljeno;

| (iv) | elektromagnetno združljivost







  (11) | zahteve v zvezi z interferenca, ki izhaja iz galvanskih spojev.“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

elektromagnetno združljivost

(11)

zahteve v zvezi z interferenca, ki izhaja iz galvanskih spojev.“;

| (27) | točka 4.2.3.3.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.3.1.2   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi osnih števcev

  V specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 so določene značilnosti, ki se nanašajo na:






  (i) | geometrijo vozila







  (1) | največja razdalja med dvema zaporednima osema; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

točka 4.2.3.3.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.3.1.2   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi osnih števcev

V specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 so določene značilnosti, ki se nanašajo na:

(i)

geometrijo vozila

(1)

največja razdalja med dvema zaporednima osema;

| (2) | najmanjša razdalja med dvema zaporednima osema; |
| --- | --- |

(2)

najmanjša razdalja med dvema zaporednima osema;

| (3) | na koncu enote, namenjene za spenjanje, najmanjša razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo (enaka polovici določene vrednosti); |
| --- | --- |

(3)

na koncu enote, namenjene za spenjanje, najmanjša razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo (enaka polovici določene vrednosti);

| (4) | največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo; |
| --- | --- |

(4)

največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo;

| (ii) | geometrijo koles







  (5) | geometrija koles; |
| --- | --- | --- |

(ii)

geometrijo koles

(5)

geometrija koles;

| (iii) | konstrukcijo vozila







  (6) | prostor med kolesi, v katerem ni kovin in induktivnih komponent; |
| --- | --- | --- |

(iii)

konstrukcijo vozila

(6)

prostor med kolesi, v katerem ni kovin in induktivnih komponent;

| (7) | značilnosti materiala koles; |
| --- | --- |

(7)

značilnosti materiala koles;

| (iv) | elektromagnetno združljivost







  (8) | zahteve v zvezi z elektromagnetnimi polji; |
| --- | --- | --- |

(iv)

elektromagnetno združljivost

(8)

zahteve v zvezi z elektromagnetnimi polji;

| (9) | uporaba magnetnih tirnih zavor ali zavor na vrtinčne tokove.“; |
| --- | --- |

(9)

uporaba magnetnih tirnih zavor ali zavor na vrtinčne tokove.“;

| (28) | točka 4.2.3.3.1.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.3.1.3   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s kabelskimi zankami

  V specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 so določene značilnosti, ki se nanašajo na: | konstrukcijo vozila







  (1) | kovinska konstrukcija vozila.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

točka 4.2.3.3.1.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.3.1.3   Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s kabelskimi zankami

V specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 so določene značilnosti, ki se nanašajo na:

konstrukcijo vozila

(1)

kovinska konstrukcija vozila.“;

| (29) | v točki 4.2.3.3.2.1 se točki 3 in 4 nadomestita z naslednjim:






  „(3) | Sistem za zaznavanje napak je v celoti nameščen v enoti in diagnostična sporočila so na voljo v vozilu. |
| --- | --- | --- |

(29)

v točki 4.2.3.3.2.1 se točki 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„(3)

Sistem za zaznavanje napak je v celoti nameščen v enoti in diagnostična sporočila so na voljo v vozilu.

| (4) | Diagnostična sporočila se opišejo in upoštevajo v dokumentaciji o obratovanju, opredeljeni v točki 4.2.12.4, ter v dokumentaciji o vzdrževanju, opredeljeni v točki 4.2.12.3.“; |
| --- | --- |

(4)

Diagnostična sporočila se opišejo in upoštevajo v dokumentaciji o obratovanju, opredeljeni v točki 4.2.12.4, ter v dokumentaciji o vzdrževanju, opredeljeni v točki 4.2.12.3.“;

| (30) | v točki 4.2.3.3.2.2 se v točki 1 in točki 2a „indeksa 15“ nadomesti z „indeksa [8]“; |
| --- | --- |

(30)

v točki 4.2.3.3.2.2 se v točki 1 in točki 2a „indeksa 15“ nadomesti z „indeksa [8]“;

| (31) | v točki 4.2.3.4.1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Ta postopek ocenjevanja skladnosti se uporablja za osne obremenitve v razponu, ki je naveden v točki 4.2.1 TSI infrastruktura in v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(31)

v točki 4.2.3.4.1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta postopek ocenjevanja skladnosti se uporablja za osne obremenitve v razponu, ki je naveden v točki 4.2.1 TSI infrastruktura in v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.“;

| (32) | točka 4.2.3.4.2 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:
  „(a)   Tehnične zahteve









  (1) | Enota vozi varno in zagotavlja sprejemljivo stopnjo obremenitve tira, kadar obratuje znotraj omejitev, opredeljenih s kombinacijo hitrosti in primanjkljaja nadvišanja, pod pogoji, določenimi v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.
  To se oceni s preveritvijo, ali se upoštevajo mejne vrednosti, opredeljene v nadaljevanju, v točkah 4.2.3.4.2.1 in 4.2.3.4.2.2; postopek za ocenjevanje skladnosti je opisan v točki 6.2.3.4. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

točka 4.2.3.4.2 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)   Tehnične zahteve

(1)

To se oceni s preveritvijo, ali se upoštevajo mejne vrednosti, opredeljene v nadaljevanju, v točkah 4.2.3.4.2.1 in 4.2.3.4.2.2; postopek za ocenjevanje skladnosti je opisan v točki 6.2.3.4.

| (2) | Mejne vrednosti in ocenjevanje skladnosti, ki so omenjeni v točki 3, se uporabljajo za osne obremenitve v razponu, ki je naveden v točki 4.2.1 TSI infrastruktura in v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.
  Ne uporabljajo se za vozila, zasnovana za večje osne obremenitve, ker usklajene mejne vrednosti obremenitve tirov niso opredeljene; takšne primere lahko zajemajo nacionalni predpisi ali postopek za inovativno rešitev, opisan v členu 10 in poglavju 6. |
| --- | --- |

(2)

Ne uporabljajo se za vozila, zasnovana za večje osne obremenitve, ker usklajene mejne vrednosti obremenitve tirov niso opredeljene; takšne primere lahko zajemajo nacionalni predpisi ali postopek za inovativno rešitev, opisan v členu 10 in poglavju 6.

| (3) | Poročilo o preskusu dinamičnega voznega vedenja (vključno z omejitvami uporabe in parametri obremenitve tirov) se navede v tehnični dokumentaciji, opredeljeni v točki 4.2.12.
  Parametri obremenitve tirov (po potrebi vključno z dodatnimi parametri Ymax, Bmax in Bqst), ki jih je treba vpisati, so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(3)

Parametri obremenitve tirov (po potrebi vključno z dodatnimi parametri Ymax, Bmax in Bqst), ki jih je treba vpisati, so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.“;

| (b) | v točki (b)(6)2 se v angleški različici beseda „contour“ nadomesti z besedo „profile“: |
| --- | --- |

(b)

v točki (b)(6)2 se v angleški različici beseda „contour“ nadomesti z besedo „profile“:

| (c) | vstavi se naslednja točka (d):
  „(d)   Dodatne zahteve glede vmesnika s sistemom ETCS v vozilu









  (8) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚status nagibnega sistema‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka (d):

„(d)   Dodatne zahteve glede vmesnika s sistemom ETCS v vozilu

(8)

| (33) | v točki 4.2.3.4.2.1(1) se „indeksa 17“ nadomesti z „indeksa [9]“; |
| --- | --- |

(33)

v točki 4.2.3.4.2.1(1) se „indeksa 17“ nadomesti z „indeksa [9]“;

| (34) | v točki 4.2.3.4.2.2 (1) se „indeksa 19“ nadomesti z „indeksa [9]“; |
| --- | --- |

(34)

v točki 4.2.3.4.2.2 (1) se „indeksa 19“ nadomesti z „indeksa [9]“;

| (35) | v točki 4.2.3.4.3.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Kombinirane ekvivalentne koničnosti, za katere je vozilo zasnovano, preverjene z dokazom skladnosti dinamičnega voznega vedenja iz točke 6.2.3.4, se za pogoje obratovanja navedejo v dokumentaciji o vzdrževanju, opredeljeni v točki 4.2.12.3.2, ob upoštevanju prispevka profila koles in tračnic.“; |
| --- | --- | --- |

(35)

v točki 4.2.3.4.3.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Kombinirane ekvivalentne koničnosti, za katere je vozilo zasnovano, preverjene z dokazom skladnosti dinamičnega voznega vedenja iz točke 6.2.3.4, se za pogoje obratovanja navedejo v dokumentaciji o vzdrževanju, opredeljeni v točki 4.2.12.3.2, ob upoštevanju prispevka profila koles in tračnic.“;

| (36) | v točkah 4.2.3.5.1(1) in (3) se „indeksa 20“ nadomesti z „indeksa [11]“; |
| --- | --- |

(36)

v točkah 4.2.3.5.1(1) in (3) se „indeksa 20“ nadomesti z „indeksa [11]“;

| (37) | v točki 4.2.3.5.1(2) se „indeksa 21“ nadomesti z „indeksa [1]“; |
| --- | --- |

(37)

v točki 4.2.3.5.1(2) se „indeksa 21“ nadomesti z „indeksa [1]“;

| (38) | v točki 4.2.3.5.2.1 se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Značilnosti konca osi (vmesnik med kolesom in tekalnim sklopom) zagotavljajo prenos sil in navora.
  Postopek ocenjevanja skladnosti je v skladu s točko 6.2.3.7(7).“; |
| --- | --- | --- |

(38)

v točki 4.2.3.5.2.1 se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„(3)

Značilnosti konca osi (vmesnik med kolesom in tekalnim sklopom) zagotavljajo prenos sil in navora.

Postopek ocenjevanja skladnosti je v skladu s točko 6.2.3.7(7).“;

| (39) | v točki 4.2.3.5.2.1 se v preglednici 1 beseda „Back to back“ nadomesti z „Back-to-back“ (zadeva angleško različico); |
| --- | --- |

(39)

v točki 4.2.3.5.2.1 se v preglednici 1 beseda „Back to back“ nadomesti z „Back-to-back“ (zadeva angleško različico);

| (40) | točka 4.2.3.7 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3.7   Ograje









  (1) | Ta zahteva velja za enote, opremljene z vozniško kabino. |
| --- | --- | --- |

(40)

točka 4.2.3.7 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3.7   Ograje

(1)

| (2) | Kolesa se zaščitijo pred poškodbami zaradi manjših predmetov na tirih z ograjami pred kolesi čelne osi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ograje so skladne z zahtevami specifikacije iz indeksa [3] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(3)

| (41) | točka 4.2.4.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.3   Tip zavornega sistema









  (1) | Enote, ki so projektirane in ocenjene za obratovanje v splošnem načinu obratovanja (različne sestave vozil različnega izvora; sestava vlaka, ki ni opredeljena v fazi projektiranja) na sistemih tirne širine, ki je drugačna od sistema tirne širine 1 520 mm, so opremljene z zavornim sistemom z zavornim vodom, ki je združljiv z zavornim sistemom UIC. Za ta namen so v specifikaciji iz indeksa [12] Dodatka J-1 opredeljena načela, ki jih je treba uporabljati.
  Ta zahteva je določena za zagotavljanje tehnične združljivosti zavorne funkcije med vozili različnega izvora v vlaku. |
| --- | --- | --- |

(41)

točka 4.2.4.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.3   Tip zavornega sistema

(1)

Ta zahteva je določena za zagotavljanje tehnične združljivosti zavorne funkcije med vozili različnega izvora v vlaku.

| (2) | Zahteva za tip zavornega sistema za enote (vlakovne kompozicije ali vozila), ocenjene v stalni ali vnaprej določeni sestavi, ne obstaja. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zavorni tlak‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚stanje posebne zavore elektropnevmatska zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“; |
| --- | --- |

(4)

| (42) | v točki 4.2.4.4.1 se točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚nadzorna enota za zasilno zavoro‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.” |
| --- | --- | --- |

(42)

v točki 4.2.4.4.1 se točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚nadzorna enota za zasilno zavoro‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.”

| (43) | v točki 4.2.4.4.2 se doda naslednja točka 5:






  „(5) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚nadzorna enota za delovno zavoro‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“; |
| --- | --- | --- |

(43)

v točki 4.2.4.4.2 se doda naslednja točka 5:

„(5)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚nadzorna enota za delovno zavoro‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“;

| (44) | v točki 4.2.4.4.4 se za točko 3 dodata naslednji točki 4 in 5:






  „(4) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: regenerativna zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev regenerativne zavore so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- | --- |

(44)

v točki 4.2.4.4.4 se za točko 3 dodata naslednji točki 4 in 5:

„(4)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: regenerativna zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev regenerativne zavore so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.

| (5) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: regenerativna zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev regenerativne zavore so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“; |
| --- | --- |

(5)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: regenerativna zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev regenerativne zavore so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“;

| (45) | v točki 4.2.4.5.1 se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:






  „(1) | Zavorna zmogljivost (pojemek = F(hitrost) in enakovreden odzivni čas) enote (vlakovne kompozicije ali vozila) se določi z izračunom, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [13] ali [14] Dodatka J-1, pri čemer se upošteva ravna proga. |
| --- | --- | --- |

(45)

v točki 4.2.4.5.1 se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„(1)

Zavorna zmogljivost (pojemek = F(hitrost) in enakovreden odzivni čas) enote (vlakovne kompozicije ali vozila) se določi z izračunom, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [13] ali [14] Dodatka J-1, pri čemer se upošteva ravna proga.

Vsak izračun se opravi za premere koles, ki ustrezajo vsem novim, napol obrabljenim in obrabljenim kolesom enote, in vključuje izračun zahtevane ravni adhezije med kolesom in tirnico (glej točko 4.2.4.6.1).

| (2) | Utemeljijo se koeficienti trenja, ki jih uporablja torna zavora in ki se upoštevajo v izračunih (glej specifikacijo iz indeksa [13] Dodatka J-1).“; |
| --- | --- |

(2)

Utemeljijo se koeficienti trenja, ki jih uporablja torna zavora in ki se upoštevajo v izračunih (glej specifikacijo iz indeksa [13] Dodatka J-1).“;

| (46) | točka 4.2.4.5.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.5.2   Zasilno zaviranje


  Odzivni čas:









  (1) | Za enote, ocenjene v eni ali več stalnih sestavah ali vnaprej določenih sestavah, sta enakovredni odzivni čas in časovni zamik, ki sta ocenjena pri skupni zasilni zavorni sili, ki nastane v primeru ukaza za zasilno zaviranje, nižja od naslednjih vrednosti:






  — | enakovreden odzivni čas:






  — | 3 sekunde za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(46)

točka 4.2.4.5.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.5.2   Zasilno zaviranje

Odzivni čas:

(1)

—

enakovreden odzivni čas:

—

3 sekunde za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h

| — | 5 sekund za druge enote |
| --- | --- |

—

5 sekund za druge enote

| — | časovni zamik: 2 sekundi |
| --- | --- |

—

časovni zamik: 2 sekundi

‚Enakovreden odzivni čas‘ in ‚časovni zamik‘ se ocenita na podlagi skupne zavorne sile ali na podlagi tlaka v zavornih valjih v primeru pnevmatskega zavornega sistema v skladu z opredelitvijo specifikacije iz indeksa [13] Dodatka J-1.

| (2) | Za enote, ki so projektirane in ocenjene za splošno obratovanje, je odzivni čas enak času, določenem za zavorni sistem UIC (glej tudi točko 4.2.4.3: zavorni sistem je združljiv z zavornim sistemom UIC). |
| --- | --- |

(2)

Izračun pojemka:

| (3) | Izračun zmogljivosti zasilnega zaviranja se za vse enote opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [13] ali [14] Dodatka J-1; določijo se profil pojemka in zavorne poti pri naslednjih začetnih hitrostih (če so manjše od največje konstrukcijsko določene hitrosti enote): 30 km/h; 100 km/h; 120 km/h; 140 km/h; 160 km/h; 200 km/h; 230 km/h; 300 km/h; največja konstrukcijsko določena hitrost enote. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Za enote, ki so projektirane in ocenjene za splošno obratovanje, se določi tudi odstotek zavorne mase (lambda).
  V specifikaciji iz indeksa [65] Dodatka J-1 je določeno, kako je mogoče z izračunom pojemka ali iz zavorne poti enote izpeljati druge parametre (odstotek zavorne mase (lambda), zavorna masa). |
| --- | --- |

(4)

V specifikaciji iz indeksa [65] Dodatka J-1 je določeno, kako je mogoče z izračunom pojemka ali iz zavorne poti enote izpeljati druge parametre (odstotek zavorne mase (lambda), zavorna masa).

| (5) | Izračun zmogljivosti zasilnega zaviranja se opravi na zavornem sistemu v dveh različnih načinih in ob upoštevanju poslabšanih razmer:






  — | Normalni način: ni napake v zavornem sistemu in nazivni vrednosti koeficientov trenja (ki ustrezajo suhim razmeram), ki jih uporablja torna zavora. S tem izračunom se določi zavorna zmogljivost v normalnem načinu. |
| --- | --- | --- |

(5)

—

Normalni način: ni napake v zavornem sistemu in nazivni vrednosti koeficientov trenja (ki ustrezajo suhim razmeram), ki jih uporablja torna zavora. S tem izračunom se določi zavorna zmogljivost v normalnem načinu.

| — | Način delovanja v poslabšanih razmerah: ustreza napakam zavornih sistemov, upoštevanim v točki 4.2.4.2.2 pri nevarnosti št. 3, in nazivni vrednosti tornih koeficientov, ki jih uporablja torna zavora. Pri načinu delovanja v poslabšanih razmerah se upoštevajo posamezne napake; zmogljivost zasilnega zaviranja se zato za ta namen določi za primer napak na posameznih delih, ki povzročijo najdaljšo zavorno pot, jasno pa se določi tudi zadevna posamezna napaka (zadevni sestavni del in vrsta napake ter stopnja napak, če je na voljo). |
| --- | --- |

—

Način delovanja v poslabšanih razmerah: ustreza napakam zavornih sistemov, upoštevanim v točki 4.2.4.2.2 pri nevarnosti št. 3, in nazivni vrednosti tornih koeficientov, ki jih uporablja torna zavora. Pri načinu delovanja v poslabšanih razmerah se upoštevajo posamezne napake; zmogljivost zasilnega zaviranja se zato za ta namen določi za primer napak na posameznih delih, ki povzročijo najdaljšo zavorno pot, jasno pa se določi tudi zadevna posamezna napaka (zadevni sestavni del in vrsta napake ter stopnja napak, če je na voljo).

| — | Poslabšane razmere: poleg tega se opravi izračun zmogljivosti zasilnega zaviranja z zmanjšanimi vrednostmi koeficienta trenja ob upoštevanju mejnih vrednosti okolja (zunanji vpliv) temperature in vlažnosti (glej specifikacije iz indeksa [67] ali [68] Dodatka J-1). |
| --- | --- |

—

Poslabšane razmere: poleg tega se opravi izračun zmogljivosti zasilnega zaviranja z zmanjšanimi vrednostmi koeficienta trenja ob upoštevanju mejnih vrednosti okolja (zunanji vpliv) temperature in vlažnosti (glej specifikacije iz indeksa [67] ali [68] Dodatka J-1).

| Opomba: | te različne načine in pogoje je treba upoštevati predvsem pri izvajanju naprednih sistemov vodenja-upravljanja in signalizacije (kot je ETCS), katerih namen je optimizirati železniški sistem. |
| --- | --- |

Opomba:

| (6) | Izračun zavorne zmogljivosti se opravi za naslednje tri pogoje obremenitve:






  — | najmanjša obremenitev: ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘ (kot je opredeljena v točki 4.2.2.10), |
| --- | --- | --- |

(6)

—

najmanjša obremenitev: ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘ (kot je opredeljena v točki 4.2.2.10),

| — | normalna obremenitev: ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ (kot je opredeljena v točki 4.2.2.10), |
| --- | --- |

—

normalna obremenitev: ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ (kot je opredeljena v točki 4.2.2.10),

| — | največja zavorna obremenitev: pogoj obremenitve, ki je nižji od ‚konstrukcijsko določene mase pri izjemnem koristnem tovoru‘ ali enak tej masi (kot je opredeljena v točki 4.2.2.10). |
| --- | --- |

—

največja zavorna obremenitev: pogoj obremenitve, ki je nižji od ‚konstrukcijsko določene mase pri izjemnem koristnem tovoru‘ ali enak tej masi (kot je opredeljena v točki 4.2.2.10).

Če je ta pogoj obremenitve nižji od ‚konstrukcijsko določene mase pri izjemnem koristnem tovoru‘, se ga utemelji in dokumentira v splošni dokumentaciji iz točke 4.2.12.2.

| (7) | Za potrditev izračuna zasilnega zaviranja se opravijo preskusi v skladu s postopkom ocenjevanja skladnosti, določenim v točki 6.2.3.8. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Za vsak pogoj obremenitve se najnižji rezultat (tj. rezultat, ki povzroči najdaljšo zavorno pot) izračunov ‚zmogljivosti zasilnega zaviranja v normalnem načinu‘ pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti (spremenjeni v skladu z rezultati preskusov, zahtevanih zgoraj) vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Poleg tega za enote, ocenjene v stalni ali vnaprej določeni sestavi, z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h, zavorna pot v primeru ‚zmogljivosti zasilnega zaviranja v normalnem načinu‘ ne presega naslednjih razdalj ob ‚normalni obremenitvi‘:






  — | 5 360 m pri hitrosti od 350 km/h naprej (če je ≤ največje konstrukcijsko določene hitrosti), |
| --- | --- | --- |

(9)

—

5 360 m pri hitrosti od 350 km/h naprej (če je ≤ največje konstrukcijsko določene hitrosti),

| — | 3 650 m pri hitrosti od 300 km/h naprej (če je ≤ največje konstrukcijsko določene hitrosti), |
| --- | --- |

—

3 650 m pri hitrosti od 300 km/h naprej (če je ≤ največje konstrukcijsko določene hitrosti),

| — | 2 430 m pri hitrosti od 250 km/h naprej, |
| --- | --- |

—

2 430 m pri hitrosti od 250 km/h naprej,

| — | 1 500 m pri hitrosti od 200 km/h naprej.“; |
| --- | --- |

—

1 500 m pri hitrosti od 200 km/h naprej.“;

| (47) | v točki 4.2.4.5.3 se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:






  „(1) | Za vse enote se izračun največje zmogljivosti delovnega zaviranja opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [13] ali [14] Dodatka J-1, pri čemer je zavorni sistem v normalnem načinu, nazivna vrednost koeficientov trenja, ki jih uporablja torna zavora za pogoj obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘, pa pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti. |
| --- | --- | --- |

(47)

v točki 4.2.4.5.3 se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„(1)

Za vse enote se izračun največje zmogljivosti delovnega zaviranja opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [13] ali [14] Dodatka J-1, pri čemer je zavorni sistem v normalnem načinu, nazivna vrednost koeficientov trenja, ki jih uporablja torna zavora za pogoj obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘, pa pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti.

| (2) | Za potrditev izračuna največjega delovnega zaviranja se opravijo preskusi v skladu s postopkom ocenjevanja skladnosti, določenim v točki 6.2.3.9.“; |
| --- | --- |

(2)

Za potrditev izračuna največjega delovnega zaviranja se opravijo preskusi v skladu s postopkom ocenjevanja skladnosti, določenim v točki 6.2.3.9.“;

| (48) | v točki 4.2.4.5.5, točka 3, se „indeks 29“ nadomesti z „indeks [13]“; |
| --- | --- |

(48)

v točki 4.2.4.5.5, točka 3, se „indeks 29“ nadomesti z „indeks [13]“;

| (49) | točka 4.2.4.6.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.6.1   Mejna vrednost profila pri adheziji kolo–tirnica









  (1) | Zavorni sistem enote se projektira tako, da zmogljivost zasilne zavore (vključno z dinamično zavoro, če prispeva k zmogljivosti) in zmogljivost delovne zavore (brez dinamične zavore) ne predvidevata izračunane adhezije kolo–tirnica za vsako kolesno dvojico v razponu hitrosti > 30 km/h in < 250 km/h, ki bi presegala 0,15, z naslednjimi izjemami:






  — | za enote, ki so ocenjene v eni ali več stalnih ali vnaprej določenih sestav in imajo 7 osi ali manj, izračunana adhezija kolo–tirnica ni večja od 0,13, |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

točka 4.2.4.6.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.6.1   Mejna vrednost profila pri adheziji kolo–tirnica

(1)

—

za enote, ki so ocenjene v eni ali več stalnih ali vnaprej določenih sestav in imajo 7 osi ali manj, izračunana adhezija kolo–tirnica ni večja od 0,13,

| — | za enote, ki so ocenjene v eni ali več stalnih ali vnaprej določenih sestav in imajo 20 osi ali več, je dovoljeno, da izračunana adhezija kolo–tirnica za primer obremenitve ‚najmanjša obremenitev‘ presega 0,15, vendar ni večja od 0,17. |
| --- | --- |

—

za enote, ki so ocenjene v eni ali več stalnih ali vnaprej določenih sestav in imajo 20 osi ali več, je dovoljeno, da izračunana adhezija kolo–tirnica za primer obremenitve ‚najmanjša obremenitev‘ presega 0,15, vendar ni večja od 0,17.

| Opomba: | za primer obremenitve ‚normalna obremenitev‘ ni izjeme, uporablja se mejna vrednost 0,15. |
| --- | --- |

Opomba:

To najmanjše število osi se lahko zmanjša na 16, če se za primer obremenitve ‚najmanjša obremenitev‘ opravi preskus, ki se zahteva v točki 4.2.4.6.2 v zvezi z učinkovitostjo zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles, in je rezultat pozitiven.

V razponu hitrosti > 250 km/h in ≤ 350 km/h se tri mejne vrednosti, navedene zgoraj, linearno zmanjšujejo tako, da se pri 350 km/h zmanjšajo za 0,05.

| (2) | Zgoraj navedena zahteva se uporablja tudi za nadzorno enoto za neposredno zaviranje, kot je opisana v točki 4.2.4.4.3. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Pri projektiranju enote se za izračun zmogljivosti parkirnega zaviranja ne predvideva adhezija kolo–tirnica, ki bi bila višja od 0,12. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Te omejitve adhezije kolo–tirnica se preverijo z izračunom z uporabo najmanjšega premera kolesa in tremi pogoji obremenitve, določenimi v točki 4.2.4.5.2.
  Vse vrednosti adhezije se zaokrožijo na dve decimalni mesti.“; |
| --- | --- |

(4)

Vse vrednosti adhezije se zaokrožijo na dve decimalni mesti.“;

| (50) | točka 4.2.4.6.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.6.2   Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (WSP)









  (1) | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (WSP) je sistem, projektiran, da se čim bolje izkoristi razpoložljivo adhezijo z nadzorovanim omejevanjem in obnavljanjem zavorne sile ter tako prepreči blokiranje ali nenadzorovano zdrsavanje kolesnih dvojic, s tem pa zmanjša daljšanje zavorne poti in možnost za poškodbe koles.
  Zahteve za prisotnost in uporabo zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles na enoti: |
| --- | --- | --- |

(50)

točka 4.2.4.6.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.6.2   Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (WSP)

(1)

Zahteve za prisotnost in uporabo zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles na enoti:

| (2) | enote, projektirane za najvišjo delovno hitrost, ki je višja od 150 km/h, so opremljene z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | enote, opremljene z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, z zavorno zmogljivostjo, katere predvidena izračunana adhezija kolo–tirnica v razponu hitrosti > 30 km/h je večja od 0,12, so opremljene z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles;
  enote, ki niso opremljene z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, z zavorno zmogljivostjo, katere predvidena izračunana adhezija kolo–tirnica v razponu hitrosti > 30 km/h je večja od 0,11, so opremljene z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles; |
| --- | --- |

(3)

enote, ki niso opremljene z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, z zavorno zmogljivostjo, katere predvidena izračunana adhezija kolo–tirnica v razponu hitrosti > 30 km/h je večja od 0,11, so opremljene z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles;

| (4) | zahteva za zgoraj navedeni zaščitni sistem proti zdrsavanju koles velja za dva načina zaviranja: zasilno zaviranje in delovno zaviranje.
  Ta zahteva velja tudi za dinamični zavorni sistem, ki je del delovne zavore in je lahko del zasilne zavore (glej točko 4.2.4.7).
  Zahteve za zmogljivost zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles: |
| --- | --- |

(4)

Ta zahteva velja tudi za dinamični zavorni sistem, ki je del delovne zavore in je lahko del zasilne zavore (glej točko 4.2.4.7).

Zahteve za zmogljivost zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles:

| (5) | pri enotah, ki so opremljene z dinamičnim zavornim sistemom, zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (če je prisoten v skladu z zgoraj navedeno točko) krmili dinamično zavorno silo. Kadar ta zaščitni sistem proti zdrsavanju koles ni na voljo, se dinamična zavorna sila zaustavi ali omeji, da potreba po adheziji kolo–tirnica ne bi presegla vrednosti 0,15; |
| --- | --- |

(5)

| (6) | zaščitni sistem proti zdrsavanju koles se projektira v skladu s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka J-1; postopek za ocenjevanje skladnosti je opredeljen v točki 6.1.3.2. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Zahteve za zmogljivost na ravni enote:
  če je enota opremljena z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles, se opravi preskus, da se preveri učinkovitost zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles (največje podaljšanje zavorne poti v primerjavi z zavorno potjo na suhi progi), ki je vgrajen v enoto; postopek za ocenjevanje skladnosti je opredeljen v točki 6.2.3.10.
  Ustrezni sestavni deli zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles se upoštevajo pri analizi varnosti zasilne zavorne funkcije, ki se zahteva v točki 4.2.4.2.2. |
| --- | --- |

(7)

če je enota opremljena z zaščitnim sistemom proti zdrsavanju koles, se opravi preskus, da se preveri učinkovitost zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles (največje podaljšanje zavorne poti v primerjavi z zavorno potjo na suhi progi), ki je vgrajen v enoto; postopek za ocenjevanje skladnosti je opredeljen v točki 6.2.3.10.

Ustrezni sestavni deli zaščitnega sistema proti zdrsavanju koles se upoštevajo pri analizi varnosti zasilne zavorne funkcije, ki se zahteva v točki 4.2.4.2.2.

| (8) | Sistem za nadzor vrtenja koles (WRM):
  enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je višja od ali enaka 250 km/h, so opremljene s sistemom za nadzor vrtenja koles, ki obvesti strojevodjo o morebitnem blokiranju osi. Sistem za nadzor vrtenja koles se projektira v skladu s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(8)

enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je višja od ali enaka 250 km/h, so opremljene s sistemom za nadzor vrtenja koles, ki obvesti strojevodjo o morebitnem blokiranju osi. Sistem za nadzor vrtenja koles se projektira v skladu s specifikacijo iz indeksa [15] Dodatka J-1.“;

| (51) | točka 4.2.4.7 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.7   Dinamična zavora – zavorni sistem, povezan z vlečnim sistemom

  Kadar je zavorna zmogljivost dinamične zavore ali zavornega sistema, povezanega z vlečnim sistemom, del zmogljivosti zasilnega zaviranja v normalnem načinu, opredeljenem v točki 4.2.4.5.2, je dinamična zavora ali zavorni sistem, povezan z vlečnim sistemom:






  (1) | upravljan z glavnim vodom za upravljanje zavornega sistema (glej točko 4.2.4.2.1); |
| --- | --- | --- |

(51)

točka 4.2.4.7 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.7   Dinamična zavora – zavorni sistem, povezan z vlečnim sistemom

Kadar je zavorna zmogljivost dinamične zavore ali zavornega sistema, povezanega z vlečnim sistemom, del zmogljivosti zasilnega zaviranja v normalnem načinu, opredeljenem v točki 4.2.4.5.2, je dinamična zavora ali zavorni sistem, povezan z vlečnim sistemom:

(1)

upravljan z glavnim vodom za upravljanje zavornega sistema (glej točko 4.2.4.2.1);

| (2) | vključen v analizo varnosti, ki zajema nevarnost ‚popolna izguba dinamične zavorne sile po sprožitvi ukaza za zasilno zaviranje‘. |
| --- | --- |

(2)

vključen v analizo varnosti, ki zajema nevarnost ‚popolna izguba dinamične zavorne sile po sprožitvi ukaza za zasilno zaviranje‘.

Ta analiza varnosti se upošteva pri analizi varnosti, ki je potrebna v skladu z varnostno zahtevo št. 3 iz točke 4.2.4.2.2 za funkcijo zasilnega zaviranja.

Za električne enote, pri katerih je prisotnost električne napetosti na enoti, ki jo ustvarja zunanji vir električne energije, pogoj za sprožitev dinamične zavore, analiza varnosti zajema napake, ki vodijo k odsotnosti te električne napetosti na enoti.

Če zgoraj navedena nevarnost ni nadzorovana na ravni tirnih vozil (napaka v zunanjem viru električne energije), zavorna zmogljivost dinamične zavore ali zavornega sistema, povezanega z vlečnim sistemom, ni del zmogljivosti zasilnega zaviranja v normalnem načinu, opredeljenega v točki 4.2.4.5.2.“;

| (52) | točka 4.2.4.8.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.8.1   Splošno









  (1) | Zavorni sistemi, ki lahko ustvarijo zavorno silo na progi in so neodvisni od pogojev adhezije kolo–tirnica, so sredstvo za zagotavljanje dodatne zavorne zmogljivosti, kadar je zahtevana zmogljivost višja od zmogljivosti, ki ustreza meji razpoložljive adhezije kolo–tirnica (glej točko 4.2.4.6). |
| --- | --- | --- |

(52)

točka 4.2.4.8.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.8.1   Splošno

(1)

| (2) | Prispevek zavor, ki so neodvisne od sistema adhezije kolo–tirnica, je dovoljeno vključiti v zavorno zmogljivost v normalnem načinu iz točke 4.2.4.5 za zasilno zavoro; v takšnem primeru je zavorni sistem, ki je neodvisen od sistema adhezije:






  (a) | upravljan z glavnim vodom za upravljanje zavornega sistema (glej točko 4.2.4.2.1); |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

upravljan z glavnim vodom za upravljanje zavornega sistema (glej točko 4.2.4.2.1);

| (b) | vključen v analizo varnosti, ki zajema nevarnost ‚popolna izguba zavorne sile, neodvisno od adhezije kolo–tirnica, po sprožitvi ukaza za zasilno zaviranje‘. |
| --- | --- |

(b)

vključen v analizo varnosti, ki zajema nevarnost ‚popolna izguba zavorne sile, neodvisno od adhezije kolo–tirnica, po sprožitvi ukaza za zasilno zaviranje‘.

Ta analiza varnosti se upošteva pri analizi varnosti, ki je potrebna v skladu z varnostno zahtevo št. 3 iz točke 4.2.4.2.2 za funkcijo zasilnega zaviranja.“;

| (53) | točka 4.2.4.8.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.8.2   Magnetna tirna zavora









  (1) | Zahteve za magnetne zavore, opredeljene za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi osnih števcev, so navedene v točki 4.2.3.3.1.2(9). |
| --- | --- | --- |

(53)

točka 4.2.4.8.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.8.2   Magnetna tirna zavora

(1)

| (2) | Magnetna tirna zavora se sme uporabljati kot zasilna zavora, kot je navedeno v točki 4.2.6.2.2 TSI infrastruktura. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Geometrijske značilnosti končnih elementov magneta, ki je v stiku s progo, se opredelijo za eno izmed vrst, opisanih v specifikaciji iz indeksa [16] Dodatka J-1. Dovoljena je uporaba geometrij končnih elementov magneta, ki niso navedeni v indeksu [16] Dodatka J-1, če je združljivost s kretnicami in tirnimi križišči dokazana v skladu s postopkom iz Dodatka K. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Magnetna tirna zavora se ne uporablja pri hitrosti, ki je višja od 280 km/h. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Zavorna zmogljivost enote, opredeljena v točki 4.2.4.5.2, se določi z uporabo magnetnih tirnih zavor in brez nje. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: magnetna tirna zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev magnetne tirne zavore so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: magnetna tirna zavora‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev magnetne tirne zavore so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“; |
| --- | --- |

(7)

| (54) | točka 4.2.4.8.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.4.8.3   Tirna zavora na vrtinčne tokove









  (1) | Ta točka zajema samo tirno zavoro na vrtinčne tokove, ki ustvarja zavorno silo med enoto in progo. |
| --- | --- | --- |

(54)

točka 4.2.4.8.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.4.8.3   Tirna zavora na vrtinčne tokove

(1)

| (2) | Zahteve za tirne zavore na vrtinčne tokove, opredeljene za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi osnih števcev, tirnih tokokrogov, detektorjev koles in detektorjev vozil na podlagi indukcijskih zank, so navedene v točki 4.2.3.3.1.2(9). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Če se magneti tirne zavore na vrtinčne tokove pri njeni sprožitvi premaknejo, se neoviran premik takih magnetov med položajem sproščene zavore in sprožene zavore dokaže z izračunom v skladu s specifikacijo iz indeksa [7] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Največja razdalja med tirno zavoro na vrtinčne tokove in tirom, ki ustreza položaju sproščene zavore, se vpiše v tehnično dokumentacijo, opisano v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tirna zavora na vrtinčne tokove ne deluje, če prag stalne hitrosti ni dosežen. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pogoji uporabe tirne zavore na vrtinčne tokove za tehnično združljivost s progo niso harmonizirani (zlasti glede učinka zavore na segrevanje tirnic in navpične sile) in so odprta točka. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | V registru infrastrukture je za posamezen odsek proge navedeno, ali je njihova uporaba dovoljena, in v takem primeru določa pogoje uporabe:






  — | največja razdalja med tirno zavoro na vrtinčne tokove in tirom, ki ustreza položaju sproščene zavore, iz točke 4 zgoraj; |
| --- | --- | --- |

(7)

—

največja razdalja med tirno zavoro na vrtinčne tokove in tirom, ki ustreza položaju sproščene zavore, iz točke 4 zgoraj;

| — | prag stalne hitrosti iz točke 5 zgoraj; |
| --- | --- |

—

prag stalne hitrosti iz točke 5 zgoraj;

| — | navpična sila kot funkcija hitrosti vlaka za primer popolne sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (zasilno zaviranje) in omejene sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (delovno zaviranje); |
| --- | --- |

—

navpična sila kot funkcija hitrosti vlaka za primer popolne sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (zasilno zaviranje) in omejene sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (delovno zaviranje);

| — | zavorna sila kot funkcija hitrosti vlaka za primer popolne sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (zasilno zaviranje) in omejene sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (delovno zaviranje). |
| --- | --- |

—

zavorna sila kot funkcija hitrosti vlaka za primer popolne sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (zasilno zaviranje) in omejene sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (delovno zaviranje).

| (8) | Zavorna zmogljivost enote, opredeljena v točkah 4.2.4.5.2 in 4.2.4.5.3, se določi z uporabo tirnih zavor na vrtinčne tokove in brez nje. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: tirna zavora na vrtinčne tokove‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev tirne zavore na vrtinčne tokove so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: tirna zavora na vrtinčne tokove‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi enote za zaustavitev tirne zavore na vrtinčne tokove so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“; |
| --- | --- |

(10)

| (55) | točka 4.2.4.9 se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Podatki, ki so na voljo osebju vlaka, omogočijo ugotavljanje stanja zavornega sistema. Za ta namen se v nekaterih fazah med obratovanjem osebju vlaka omogoči, da preveri stanje glavnih (zasilnih in delovnih) ter parkirnih zavornih sistemov (uporabljeni ali sproščeni ali izolirani) ter stanje vsakega dela teh sistemov (vključno z enim ali več sprožili), ki ga je mogoče neodvisno upravljati in/ali izolirati.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(55)

točka 4.2.4.9 se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1)

Podatki, ki so na voljo osebju vlaka, omogočijo ugotavljanje stanja zavornega sistema. Za ta namen se v nekaterih fazah med obratovanjem osebju vlaka omogoči, da preveri stanje glavnih (zasilnih in delovnih) ter parkirnih zavornih sistemov (uporabljeni ali sproščeni ali izolirani) ter stanje vsakega dela teh sistemov (vključno z enim ali več sprožili), ki ga je mogoče neodvisno upravljati in/ali izolirati.“;

| (b) | točka 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Funkcija, ki osebju vlaka zagotavlja zgoraj navedene podatke, je bistvena funkcija za varnost, saj jo osebje vlaka uporablja za ocenjevanje zavorne zmogljivosti vlaka.
  Kadar lokalne podatke zagotavljajo indikatorji, uporaba usklajenih indikatorjev zagotavlja zahtevano raven varnosti.
  Kadar je zagotovljen centraliziran sistem za upravljanje, ki osebju vlaka omogoča, da opravi vsa preverjanja z enega mesta (tj. znotraj vozniške kabine), je vključen v študijo zanesljivosti, v kateri se obravnavajo vrste napak na sestavnih delih, redundance, redni pregledi in druge določbe; na podlagi te študije se opredelijo pogoji obratovanja centraliziranega sistema za upravljanje in navedejo v dokumentaciji o obratovanju, opredeljeni v točki 4.2.12.4.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6)

Funkcija, ki osebju vlaka zagotavlja zgoraj navedene podatke, je bistvena funkcija za varnost, saj jo osebje vlaka uporablja za ocenjevanje zavorne zmogljivosti vlaka.

Kadar lokalne podatke zagotavljajo indikatorji, uporaba usklajenih indikatorjev zagotavlja zahtevano raven varnosti.

Kadar je zagotovljen centraliziran sistem za upravljanje, ki osebju vlaka omogoča, da opravi vsa preverjanja z enega mesta (tj. znotraj vozniške kabine), je vključen v študijo zanesljivosti, v kateri se obravnavajo vrste napak na sestavnih delih, redundance, redni pregledi in druge določbe; na podlagi te študije se opredelijo pogoji obratovanja centraliziranega sistema za upravljanje in navedejo v dokumentaciji o obratovanju, opredeljeni v točki 4.2.12.4.“;

| (56) | v točki 4.2.4.10 se točki 4 in 5 nadomestita z naslednjim:






  „(4) | Zavorna zmogljivost, ki jo ustvari vlak v reševanju v tem načinu obratovanja, se oceni z izračunom, vendar ni potrebno, da bi bila enaka zavorni zmogljivosti, opisani v točki 4.2.4.5.2. Izračunana zavorna zmogljivost in pogoji obratovanja za reševanje se vključijo v tehnično dokumentacijo iz točke 4.2.12. |
| --- | --- | --- |

(56)

v točki 4.2.4.10 se točki 4 in 5 nadomestita z naslednjim:

„(4)

Zavorna zmogljivost, ki jo ustvari vlak v reševanju v tem načinu obratovanja, se oceni z izračunom, vendar ni potrebno, da bi bila enaka zavorni zmogljivosti, opisani v točki 4.2.4.5.2. Izračunana zavorna zmogljivost in pogoji obratovanja za reševanje se vključijo v tehnično dokumentacijo iz točke 4.2.12.

| (5) | Zahteva iz točke 4.2.4.10(4) ne velja za enote, ki se upravljajo v sestavi vlaka, lažji od 200 ton (pogoj obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘).“; |
| --- | --- |

(5)

Zahteva iz točke 4.2.4.10(4) ne velja za enote, ki se upravljajo v sestavi vlaka, lažji od 200 ton (pogoj obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘).“;

| (57) | točka 4.2.5.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.5.1   Sanitarni sistemi









  (1) | Materiali, uporabljeni za shranjevanje v vozilu in distribucijo vode v sanitarne sisteme (npr. cisterna, črpalka, cevi, pipa za vodo in tesnila ter kakovost), izpolnjujejo zahteve, ki se uporabljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v skladu z Direktivo (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta (*10). |
| --- | --- | --- |

(57)

točka 4.2.5.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.5.1   Sanitarni sistemi

(1)

| (2) | Sanitarni sistemi (stranišča, umivalnice, bari/restavracije), preprečujejo izpust odplak, ki bi lahko bile škodljive za zdravje ljudi ali okolje. Izpuščeni materiali (npr. obdelana voda) so skladni s spodaj navedenima direktivama (voda z milnico, neposredno izpuščena iz stranišč, je izključena):






  — | vsebnost bakterij v odplakah, izpuščenih iz sanitarnih sistemov, ne sme nikoli presegati vrednosti vsebnosti bakterij za intestinalne enterokoke in bakterijo Escherichia coli, ki je v evropski Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES (*11) o upravljanju kakovosti kopalnih voda opredeljena kot ‚dobra‘ za celinske vode; |
| --- | --- | --- |

(2)

—

vsebnost bakterij v odplakah, izpuščenih iz sanitarnih sistemov, ne sme nikoli presegati vrednosti vsebnosti bakterij za intestinalne enterokoke in bakterijo Escherichia coli, ki je v evropski Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES (*11) o upravljanju kakovosti kopalnih voda opredeljena kot ‚dobra‘ za celinske vode;

| — | v postopkih obdelave se ne smejo uporabljati snovi, ki so opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2006/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*12) o onesnaževanju pri odvajanju nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti. |
| --- | --- |

—

v postopkih obdelave se ne smejo uporabljati snovi, ki so opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2006/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*12) o onesnaževanju pri odvajanju nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti.

| (3) | Da bi se omejila razpršitev izpuščene tekočine ob progi, se izpust iz kakršnega koli vira lahko opravi samo v smeri navzdol pod okvirom koša vozila v razdalji, ki ni daljša od 0,7 metra od vzdolžne središčnice vozila. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | V tehnični dokumentaciji, navedeni v točki 4.2.12, se določi:






  — | prisotnost in vrsta stranišč v enoti, |
| --- | --- | --- |

(4)

—

prisotnost in vrsta stranišč v enoti,

| — | značilnosti sredstva za izplakovanje, če to ni čista voda, |
| --- | --- |

—

značilnosti sredstva za izplakovanje, če to ni čista voda,

| — | značilnosti sistema obdelave za izpuščeno vodo in standarde, na podlagi katerih je bila ocenjena skladnost. |
| --- | --- |

—

značilnosti sistema obdelave za izpuščeno vodo in standarde, na podlagi katerih je bila ocenjena skladnost.

(*10)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1)."

(*11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda in razveljavitvi Direktive 76/160/EGS (UL L 64, 4.3.2006, str. 37)."

(*12)  Direktiva 2006/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o onesnaževanju pri odvajanju nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti (UL L 64, 4.3.2006, str. 52).“;"

| (58) | točka 4.2.5.2(5) se nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Določbe za stike potnikov z vlakovnim osebjem so predpisane v točki 4.2.5.3 (potniški alarm) in točki 4.2.5.4 (komunikacijske naprave za potnike).“; |
| --- | --- | --- |

(58)

točka 4.2.5.2(5) se nadomesti z naslednjim:

„(5)

Določbe za stike potnikov z vlakovnim osebjem so predpisane v točki 4.2.5.3 (potniški alarm) in točki 4.2.5.4 (komunikacijske naprave za potnike).“;

| (59) | v točki 4.2.5.3.2 se vstavi naslednja točka (4a):






  „(4a) | V primeru večkratnega aktiviranja strojevodja s potrditvijo potniškega alarma za prvo aktivirano potniško alarmno napravo sproži samodejno potrditev za vse nadaljnje aktivirane naprave, dokler se ne ponastavijo vse aktivirane naprave.“; |
| --- | --- | --- |

(59)

v točki 4.2.5.3.2 se vstavi naslednja točka (4a):

„(4a)

V primeru večkratnega aktiviranja strojevodja s potrditvijo potniškega alarma za prvo aktivirano potniško alarmno napravo sproži samodejno potrditev za vse nadaljnje aktivirane naprave, dokler se ne ponastavijo vse aktivirane naprave.“;

| (60) | točka 4.2.5.4 se spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | Zahteve za položaj ‚komunikacijske naprave‘ so zahteve, ki veljajo za potniški alarm in so opredeljene v točki 4.2.5.3.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(60)

točka 4.2.5.4 se spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

Zahteve za položaj ‚komunikacijske naprave‘ so zahteve, ki veljajo za potniški alarm in so opredeljene v točki 4.2.5.3.“;

| (b) | doda se točka 7:






  „(7) | V tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2, se vpiše obstoj ali neobstoj komunikacijskih naprav.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se točka 7:

„(7)

V tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2, se vpiše obstoj ali neobstoj komunikacijskih naprav.“;

| (61) | v točki 4.2.5.5.3 se točki 4 in 5 nadomestita z naslednjim:






  „(4) | Vrata ostanejo zaprta in zaklenjena, dokler se ne odklenejo v skladu s točko 4.2.5.5.6. Če pride v sistemu za upravljanje vrat do izpada energije, vrata ostanejo zaklenjena z mehanizmom za zaklepanje.







  Opomba: | za opozorilni signal pri zapiranju vrat glej točko 4.2.2.3.2 TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe. |
| --- | --- | --- | --- |

(61)

v točki 4.2.5.5.3 se točki 4 in 5 nadomestita z naslednjim:

„(4)

Vrata ostanejo zaprta in zaklenjena, dokler se ne odklenejo v skladu s točko 4.2.5.5.6. Če pride v sistemu za upravljanje vrat do izpada energije, vrata ostanejo zaklenjena z mehanizmom za zaklepanje.

Opomba:

Zaznavanje ovir na vratih:

| (5) | V zunanjih vstopnih vratih za potnike so vgrajene naprave, ki zaznavajo, če se vrata zapirajo na oviri (npr. potniku). Kadar se zazna ovira, se vrata samodejno ustavijo in ostanejo odprta omejen čas ali se ponovno odprejo. Občutljivost sistema je takšna, da zazna oviro v skladu s specifikacijo iz indeksa 17 Dodatka J-1, z največjo silo na oviri v skladu s specifikacijo iz indeksa 17 Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(5)

V zunanjih vstopnih vratih za potnike so vgrajene naprave, ki zaznavajo, če se vrata zapirajo na oviri (npr. potniku). Kadar se zazna ovira, se vrata samodejno ustavijo in ostanejo odprta omejen čas ali se ponovno odprejo. Občutljivost sistema je takšna, da zazna oviro v skladu s specifikacijo iz indeksa 17 Dodatka J-1, z največjo silo na oviri v skladu s specifikacijo iz indeksa 17 Dodatka J-1.“;

| (62) | v točki 4.2.5.5.6 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚postajni peron‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“; |
| --- | --- | --- |

(62)

v točki 4.2.5.5.6 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚postajni peron‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“;

| (63) | v točki 4.2.5.5.9(6) se „indeksa 33“ nadomesti z „indeksa [17]“; |
| --- | --- |

(63)

v točki 4.2.5.5.9(6) se „indeksa 33“ nadomesti z „indeksa [17]“;

| (64) | v točki 4.2.6.1.1(1) se „indeksa 34“ nadomesti z „indeksa [18]“; |
| --- | --- |

(64)

v točki 4.2.6.1.1(1) se „indeksa 34“ nadomesti z „indeksa [18]“;

| (65) | v točki 4.2.6.1.2(1) se „indeksa 35“ nadomesti z „indeksa [18]“; |
| --- | --- |

(65)

v točki 4.2.6.1.2(1) se „indeksa 35“ nadomesti z „indeksa [18]“;

| (66) | v točki 4.2.6.1.2(4) se prva dva odstavka prve alinee nadomestita z naslednjim:






  „— | čistilec tira, kot je opredeljen v točki 4.2.2.5: dodatno še zmožnost odstranjevanja snega pred vlakom. |
| --- | --- | --- |

(66)

v točki 4.2.6.1.2(4) se prva dva odstavka prve alinee nadomestita z naslednjim:

„—

čistilec tira, kot je opredeljen v točki 4.2.2.5: dodatno še zmožnost odstranjevanja snega pred vlakom.

| — | Sneg šteje za oviro, ki jo mora odstraniti čistilec tira; naslednje zahteve so opredeljene v točki 4.2.2.5 (s sklicem na specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka J-1):“; |
| --- | --- |

—

Sneg šteje za oviro, ki jo mora odstraniti čistilec tira; naslednje zahteve so opredeljene v točki 4.2.2.5 (s sklicem na specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka J-1):“;

| (67) | v točki 4.2.6.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Zahteve iz te točke se uporabljajo za vsa tirna vozila. Za tirna vozila, ki obratujejo na sistemih s tirno širino 1 520 mm in 1 600 mm ter katerih največja hitrost presega mejne vrednosti iz točk od 4.2.6.2.1 do 4.2.6.2.5, se uporablja postopek za inovativne rešitve.“; |
| --- | --- | --- |

(67)

v točki 4.2.6.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Zahteve iz te točke se uporabljajo za vsa tirna vozila. Za tirna vozila, ki obratujejo na sistemih s tirno širino 1 520 mm in 1 600 mm ter katerih največja hitrost presega mejne vrednosti iz točk od 4.2.6.2.1 do 4.2.6.2.5, se uporablja postopek za inovativne rešitve.“;

| (68) | v točki 4.2.6.2.1, točka 1, se uvodno besedilo točke 2 in točke 3 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo Vtr,max > 160 km/h, ki vozijo na prostem z referenčno hitrostjo Vtr,ref, ne povzročajo, da bi hitrost zraka na vsaki točki merjenja, opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1, presegla vrednost U95 %,max, kot je navedena v specifikaciji. |
| --- | --- | --- |

(68)

v točki 4.2.6.2.1, točka 1, se uvodno besedilo točke 2 in točke 3 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo Vtr,max > 160 km/h, ki vozijo na prostem z referenčno hitrostjo Vtr,ref, ne povzročajo, da bi hitrost zraka na vsaki točki merjenja, opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1, presegla vrednost U95 %,max, kot je navedena v specifikaciji.

| (2) | Za enote, ki so predvidene za obratovanje na omrežjih s tirno širino 1 524 mm in 1 668 mm, se uporabljajo ustrezne vrednosti iz preglednice 4 spodaj za parametre specifikacije iz indeksa [49] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2)

Za enote, ki so predvidene za obratovanje na omrežjih s tirno širino 1 524 mm in 1 668 mm, se uporabljajo ustrezne vrednosti iz preglednice 4 spodaj za parametre specifikacije iz indeksa [49] Dodatka J-1.

| (3) | V specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1 je določeno:






  — | referenčni vlak, ki se preskusi za stalne/vnaprej določene sestave in enote, ocenjene za uporabo pri splošnem obratovanju, |
| --- | --- | --- |

(3)

V specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1 je določeno:

—

referenčni vlak, ki se preskusi za stalne/vnaprej določene sestave in enote, ocenjene za uporabo pri splošnem obratovanju,

| — | sestava, ki se preskusi za posamezne enote, opremljene z vozniško kabino.“; |
| --- | --- |

—

sestava, ki se preskusi za posamezne enote, opremljene z vozniško kabino.“;

| (69) | v točki 4.2.6.2.2 se točka 2 in uvodno besedilo točke 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | Enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, večjo od 160 km/h, ki vozijo na prostem z referenčno hitrostjo vtr,ref na tirni širini 1 435 mm, ne povzročajo, da bi največja sprememba tlaka od vrha do vrha, presegla največjo dovoljeno spremembo tlaka, ki je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1, ocenjena na merilnih mestih, opredeljenih v isti specifikaciji. |
| --- | --- | --- |

(69)

v točki 4.2.6.2.2 se točka 2 in uvodno besedilo točke 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

Enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, večjo od 160 km/h, ki vozijo na prostem z referenčno hitrostjo vtr,ref na tirni širini 1 435 mm, ne povzročajo, da bi največja sprememba tlaka od vrha do vrha, presegla največjo dovoljeno spremembo tlaka, ki je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1, ocenjena na merilnih mestih, opredeljenih v isti specifikaciji.

| (3) | Za enote, ki so predvidene za obratovanje na omrežjih s tirno širino 1 524 mm in 1 668 mm, se uporabljajo ustrezne vrednosti iz preglednice 4a spodaj za parametre specifikacije iz indeksa [49] Dodatka J-1:“; |
| --- | --- |

(3)

Za enote, ki so predvidene za obratovanje na omrežjih s tirno širino 1 524 mm in 1 668 mm, se uporabljajo ustrezne vrednosti iz preglednice 4a spodaj za parametre specifikacije iz indeksa [49] Dodatka J-1:“;

| (70) | točka 4.2.6.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.6.2.3   Največje nihanje tlaka v predorih









  (1) | Enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 200 km/h, imajo tako aerodinamično zasnovo, da so za dano kombinacijo (referenčni primer) hitrosti vlaka in prečnega prereza predora med samostojno vožnjo v preprostem, nenagnjenem cevastem predoru (brez jaškov itd.) izpolnjene ustrezne zahteve glede značilnega nihanja tlaka, kot so opredeljene v indeksu [50] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(70)

točka 4.2.6.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.6.2.3   Največje nihanje tlaka v predorih

(1)

| (2) | Referenčni vlak, ki se preveri s preskusom, je za različne vrste tirnih vozil opredeljen v nadaljevanju:






  (i) | enota, ocenjena v stalni ali vnaprej določeni sestavi: ocena se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1; |
| --- | --- | --- |

(2)

(i)

enota, ocenjena v stalni ali vnaprej določeni sestavi: ocena se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1;

| (ii) | enota, ocenjena za splošno obratovanje (sestava vlaka v fazi projektiranja ni določena) in opremljena z vozniško kabino: ocena se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1; |
| --- | --- |

(ii)

enota, ocenjena za splošno obratovanje (sestava vlaka v fazi projektiranja ni določena) in opremljena z vozniško kabino: ocena se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1;

| (iii) | druge enote (vagoni za splošno obratovanje): ocena se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(iii)

druge enote (vagoni za splošno obratovanje): ocena se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1.

| (3) | Postopek za ocenjevanje skladnosti je opisan v točki 6.2.3.15.“; |
| --- | --- |

(3)

| (71) | točka 4.2.6.2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.6.2.4   Bočni veter









  (1) | Ta zahteva se uporablja za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 140 km/h. |
| --- | --- | --- |

(71)

točka 4.2.6.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.6.2.4   Bočni veter

(1)

| (2) | Za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo manjšo od 250 km/h, se določi karakteristična krivulja vetra (CWC) najobčutljivejšega vozila v skladu s specifikacijo iz indeksa [19] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h, se učinki bočnega vetra ocenijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [19] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Dobljena karakteristična krivulja vetra za najobčutljivejše vozilo enote, ki se ocenjuje, se vpiše v tehnično dokumentacijo v skladu s točko 4.2.12.“; |
| --- | --- |

(4)

| (72) | točke 4.2.7.1.1(4), (5) in (6) se nadomestijo z naslednjim:






  „(4) | Barva čelnih luči je v skladu z vrednostmi, navedenimi v specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(72)

točke 4.2.7.1.1(4), (5) in (6) se nadomestijo z naslednjim:

„(4)

Barva čelnih luči je v skladu z vrednostmi, navedenimi v specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1.

| (5) | Čelni luči zagotavljata dve stopnji svetlosti: ‚zasenčena čelna luč‘ in ‚dolga čelna luč‘.
  Pri vsaki stopnji je svetlost čelnih luči, ki se meri vzdolž optične osi čelne luči, v skladu z vrednostmi, opredeljenimi v specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(5)

Čelni luči zagotavljata dve stopnji svetlosti: ‚zasenčena čelna luč‘ in ‚dolga čelna luč‘.

Pri vsaki stopnji je svetlost čelnih luči, ki se meri vzdolž optične osi čelne luči, v skladu z vrednostmi, opredeljenimi v specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1.

| (6) | Namestitev čelnih luči na enoto zagotovi način za prilagoditev nastavitve njunih optičnih osi, kadar se na enoto namestita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(6)

Namestitev čelnih luči na enoto zagotovi način za prilagoditev nastavitve njunih optičnih osi, kadar se na enoto namestita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1.“;

| (73) | točka 4.2.7.1.2 se spremeni:






  (a) | točka 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | V specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1 so določene značilnosti:






  (a) | barve pozicijskih luči; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(73)

točka 4.2.7.1.2 se spremeni:

(a)

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6)

V specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1 so določene značilnosti:

(a)

barve pozicijskih luči;

| (b) | spektralne porazdelitve sevanja svetlobe pozicijskih luči; |
| --- | --- |

(b)

spektralne porazdelitve sevanja svetlobe pozicijskih luči;

| (c) | svetlost pozicijskih luči.“ |
| --- | --- |

(c)

svetlost pozicijskih luči.“

| (b) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „(7) | Namestitev pozicijskih luči na enoto zagotovi način za prilagoditev nastavitve njunih optičnih osi, kadar se na enoto namestita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)

Namestitev pozicijskih luči na enoto zagotovi način za prilagoditev nastavitve njunih optičnih osi, kadar se na enoto namestita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1.“;

| (c) | točka 8 se črta; |
| --- | --- |

(c)

točka 8 se črta;

| (74) | v točki 4.2.7.1.3 se točka 4 nadomesti z naslednjim:






  „(4) | V specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1 so določene značilnosti:






  (a) | barve zadnjih luči; |
| --- | --- | --- | --- |

(74)

v točki 4.2.7.1.3 se točka 4 nadomesti z naslednjim:

„(4)

V specifikaciji iz indeksa [20] Dodatka J-1 so določene značilnosti:

(a)

barve zadnjih luči;

| (b) | svetlost zadnjih luči.“; |
| --- | --- |

(b)

svetlost zadnjih luči.“;

| (75) | točka 4.2.7.1.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.7.1.4   Upravljalni elementi za luči









  (1) | Ta točka se uporablja za enote, opremljene z vozniško kabino. |
| --- | --- | --- |

(75)

točka 4.2.7.1.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.7.1.4   Upravljalni elementi za luči

(1)

| (2) | Strojevodja lahko upravlja:






  — | čelne in pozicijske luči enote v normalnem voznem položaju, |
| --- | --- | --- |

(2)

—

čelne in pozicijske luči enote v normalnem voznem položaju,

| — | zadnje luči enote iz kabine. |
| --- | --- |

—

zadnje luči enote iz kabine.

Pri tem lahko uporablja neodvisno nadzorno enoto ali kombinacijo nadzornih enot.

| (3) | Na enotah, namenjenih za delovanje na enem ali več omrežjih iz točke 7.3.2.8(a), mora biti strojevodji omogočena uporaba čelnih luči v načinu samodejnega utripanja in za zaustavitev funkcije. Značilnosti utripajočega načina niso pogoj za dostop do omrežja. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Namestitev upravljalnih elementov za sprožitev in zaustavitev utripanja čelnih luči se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“; |
| --- | --- |

(4)

| (76) | v točki 4.2.7.2.1, točka 4, se „oddelku 4.2.7.2.2“ nadomesti s „točki 4.2.7.2.2.“; |
| --- | --- |

(76)

v točki 4.2.7.2.1, točka 4, se „oddelku 4.2.7.2.2“ nadomesti s „točki 4.2.7.2.2.“;

| (77) | točka 4.2.7.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.7.2.2   Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup









  (1) | C-vrednotena raven zvočnega tlaka, ki ga proizvede vsaka hupa, ki oddaja zvok ločeno (ali v skupini hup, če je projektirana tako, da oddaja zvok istočasno v obliki akorda), kadar je nameščena na enoto, je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [21] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(77)

točka 4.2.7.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.7.2.2   Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup

(1)

| (2) | Postopek za ocenjevanje skladnosti je opredeljen v točki 6.2.3.17.“; |
| --- | --- |

(2)

| (78) | točka 4.2.8.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.8.1.2   Zahteve za zmogljivost









  (1) | Ta točka se uporablja za enote, opremljene z vlečno opremo. |
| --- | --- | --- |

(78)

točka 4.2.8.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.8.1.2   Zahteve za zmogljivost

(1)

| (2) | Profili vlečne sile enote (sila na kolesnem vencu = F(hitrost)) se določijo z izračunom; kotalni upor enote se določi z izračunom za primer obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘, kot je opredeljeno v točki 4.2.2.10. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Profili vlečne sile in kotalni upor enote se vpišejo v tehnično dokumentacijo (glej točko 4.2.12.2). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Največja konstrukcijsko določena hitrost se opredeli na podlagi zgoraj navedenih podatkov za primer obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ na ravni progi; največja konstrukcijsko določena hitrost, ki je višja od 60 km/h, je večkratnik 5 km/h. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Pri enotah, ocenjenih v stalni ali vnaprej določeni sestavi pri najvišji delovni hitrosti na ravni progi, je enota za primer obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ še vedno sposobna pospeševati vsaj za 0,05 m/s2. Ta zahteva se preveri z izračunom ali preskusom (merjenje pospeška) in velja za največjo konstrukcijsko določeno hitrost do 350 km/h. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zahteve v zvezi s prekinitvijo vleke, ki se zahteva v primeru zaviranja, so opredeljene v točki 4.2.4. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Zahteve v zvezi z razpoložljivostjo vlečne funkcije v primeru požara na vozilu so opredeljene v točki 4.2.10.4.4. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚prekinitev vleke‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.
  Dodatne zahteve za enote, ki se ocenjujejo v stalni ali vnaprej določeni sestavi z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h: |
| --- | --- |

(8)

Dodatne zahteve za enote, ki se ocenjujejo v stalni ali vnaprej določeni sestavi z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h:

| (9) | Povprečni pospešek na ravni progi za primer obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ znaša vsaj:






  — | 0,40 m/s2 od 0 do 40 km/h, |
| --- | --- | --- |

(9)

—

0,40 m/s2 od 0 do 40 km/h,

| — | 0,32 m/s2 od 0 do 120 km/h, |
| --- | --- |

—

0,32 m/s2 od 0 do 120 km/h,

| — | 0,17 m/s2 od 0 do 160 km/h. |
| --- | --- |

—

0,17 m/s2 od 0 do 160 km/h.

Ta zahteva se lahko preveri samo z izračunom ali preskusom (merjenje pospeška) v kombinaciji z izračunom.

| (10) | Zasnova vlečnega sistema upošteva izračunano adhezijo kolo–tirnica, ki ni višja od:






  — | 0,30 pri speljevanju in zelo nizki hitrosti, |
| --- | --- | --- |

(10)

—

0,30 pri speljevanju in zelo nizki hitrosti,

| — | 0,275 pri 100 km/h, |
| --- | --- |

—

0,275 pri 100 km/h,

| — | 0,19 pri 200 km/h, |
| --- | --- |

—

0,19 pri 200 km/h,

| — | 0,10 pri 300 km/h. |
| --- | --- |

—

0,10 pri 300 km/h.

| (11) | Posamezna napaka na opremi za oskrbo z električno energijo, ki vpliva na vlečno zmogljivost, enoti ne odvzame več kot 50 % vlečne sile.“; |
| --- | --- |

(11)

| (79) | v točki 4.2.8.2.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Električne enote obratujejo v razponu najmanj enega izmed sistemov ‚napetosti in frekvence‘, opredeljenih v TSI energija, točka 4.2.3, in v indeksu [69] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- | --- |

(79)

v točki 4.2.8.2.2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

Električne enote obratujejo v razponu najmanj enega izmed sistemov ‚napetosti in frekvence‘, opredeljenih v TSI energija, točka 4.2.3, in v indeksu [69] Dodatka J-1.“;

| (80) | točke 4.2.8.2.3 do 4.2.8.2.8.4 se nadomestijo z naslednjim:
  „4.2.8.2.3   Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod









  (1) | Električne enote, ki v načinu regenerativnega zaviranja električno energijo vračajo v vozni vod, so skladne s specifikacijo iz indeksa [22] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(80)

točke 4.2.8.2.3 do 4.2.8.2.8.4 se nadomestijo z naslednjim:

„4.2.8.2.3   Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod

(1)

4.2.8.2.4   Največja moč in tok iz voznega voda

| (1) | Električne enote, vključno s stalnimi in vnaprej določenimi sestavami, z močjo, višjo od 2 MW, so opremljene s funkcijo omejevanja električne moči ali toka. Za enote, predvidene za večnamensko obratovanje, se zahteva uporablja, kadar ima en sam vlak – z največjim številom enot, namenjenih za spenjanje – skupno moč več kot 2 MW. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Električne enote so opremljene s samodejno regulacijo toka kot funkcijo napetosti za omejitev toka ali moči na ‚največji tok ali moč glede na napetost‘ iz specifikacije iz indeksa [22] Dodatka J-1.
  Manj stroga omejitev (nižja vrednost koeficienta a) se lahko uporablja na operativni ravni na določenem omrežju ali progi, če je to dogovorjeno z upravljavcem infrastrukture. |
| --- | --- |

(2)

Manj stroga omejitev (nižja vrednost koeficienta a) se lahko uporablja na operativni ravni na določenem omrežju ali progi, če je to dogovorjeno z upravljavcem infrastrukture.

| (3) | Najvišji električni tok, ki je ocenjen tu zgoraj (nazivni električni tok), se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚sprememba dovoljene porabe toka‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Ob prejemu informacij o dovoljeni porabi toka:






  — | če je enota opremljena s funkcijo omejevanja moči ali toka, naprava samodejno prilagodi raven porabe energije, |
| --- | --- | --- |

(4)

—

če je enota opremljena s funkcijo omejevanja moči ali toka, naprava samodejno prilagodi raven porabe energije,

| — | če enota ni opremljena s funkcijo omejevanja moči ali toka, se v vozilu prikaže ‚dovoljena poraba toka‘, da strojevodja lahko ukrepa. |
| --- | --- |

—

če enota ni opremljena s funkcijo omejevanja moči ali toka, se v vozilu prikaže ‚dovoljena poraba toka‘, da strojevodja lahko ukrepa.

Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.

4.2.8.2.5   Največji tok v mirovanju

| (1) | Največji tok na odjemnik toka za sisteme AC in DC, ko je vlak v mirovanju, je opredeljen v specifikaciji iz indeksa [24] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Največji tok v mirovanju za sisteme DC na posamezni odjemnik toka se izračuna in preveri z meritvami v skladu s točko 6.1.3.7. Za sisteme AC preverjanje toka v mirovanju ni potrebno, saj je tok nižji in ni kritičen za povzročanje segrevanja kontaktnega vodnika. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za vlake, opremljene s shranjevanjem električne energije za namene vleke:






  — | največji tok na odjemnik toka v mirovanju vozila v sistemih DC se lahko preseže samo za polnjenje shranjevanja električne energije za vleko na dovoljenih lokacijah in pod posebnimi pogoji, opredeljenimi v registru infrastrukture. Samo v tem primeru ima enota možnost, da omogoči zmogljivost za preseganje največjega toka v mirovanju za sisteme DC, |
| --- | --- | --- |

(3)

—

največji tok na odjemnik toka v mirovanju vozila v sistemih DC se lahko preseže samo za polnjenje shranjevanja električne energije za vleko na dovoljenih lokacijah in pod posebnimi pogoji, opredeljenimi v registru infrastrukture. Samo v tem primeru ima enota možnost, da omogoči zmogljivost za preseganje največjega toka v mirovanju za sisteme DC,

| — | metoda ocenjevanja, vključno s pogoji merjenja, je odprta točka. |
| --- | --- |

—

metoda ocenjevanja, vključno s pogoji merjenja, je odprta točka.

| (4) | Za sisteme DC se izmerjena vrednost in pogoji merjenja v zvezi z materialom kontaktnega vodnika ter za vlake, opremljene s shranjevanjem električne energije za namene vleke, se dokumentacija za shranjevanjem električne energije vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(4)

4.2.8.2.6   Faktor moči

| (1) | Konstrukcijski podatki za faktor moči vlaka (vključno z večnamenskim obratovanjem več enot, kot je opredeljeno v točki 2.2) se izračunajo, da se preverijo merila sprejemljivosti, opredeljena v specifikaciji iz indeksa [22] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

4.2.8.2.7   Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC

| (1) | Električna enota je skladna z zahtevami, opisanimi v specifikaciji iz indeksa [22] Dodatka J-1; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vse upoštevane predpostavke in podatki se zabeležijo v tehnični dokumentaciji (glej točko 4.2.12.2). |
| --- | --- |

(2)

4.2.8.2.8   Sistem za merjenje električne energije v vozilu

4.2.8.2.8.1   Splošno

| (1) | Sistem za merjenje električne energije v vozilu (EMS) je sistem za merjenje aktivne in reaktivne električne energije, ki jo električna enota odvzema iz voznega voda ali vanj vrača (med regenerativnim zaviranjem). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | EMS vključuje najmanj naslednje funkcije: funkcijo merjenja električne energije (EMF) iz točke 4.2.8.2.8.2 in sistem za obdelavo podatkov (DHS) iz točke 4.2.8.2.8.3. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ustrezen komunikacijski sistem bo poslal zbrane podatke za zaračunavanje energije (CEBD) sistemu za zbiranje podatkov ob progi (DCS). Protokoli za vmesnike ter prenesena oblika podatkov med EMS in DCS izpolnjujejo zahteve iz točke 4.2.8.2.8.4. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Sistem za merjenje električne energije v vozilu je primeren za namene zaračunavanja; sklopi podatkov iz točke 4.2.8.2.8.3(4), ki jih ta sistem zagotavlja, so sprejemljivi za zaračunavanje v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nazivna tok in napetost sistema za merjenje električne energije se ujemata z nazivnima tokom in napetostjo električne enote; pri spremembi različnih sistemov oskrbe s pogonsko energijo še naprej deluje pravilno. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Podatki, shranjeni v EMS, so zaščiteni pred izpadom napajanja, EMS pa je zaščiten pred nepooblaščenim dostopom. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Funkcija določanja lokacije v vozilu, ki sistemu za obdelavo podatkov zagotavlja podatke o lokaciji od zunanjega vira, se zagotovi v omrežjih, kjer je takšna funkcija potrebna za namene zaračunavanja. EMS lahko v vsakem primeru sprejme združljivo funkcijo določanja lokacije. Če je funkcija določanja lokacije na voljo, izpolnjuje zahteve iz specifikacij iz indeksa [55] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Namestitev EMS, njegova funkcija določanja lokacije v vozilu, opis komunikacije med vozilom in opremo ob progi ter meroslovni nadzor vključno z razredom natančnosti EMF se vpišejo v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Dokumentacija o vzdrževanju, opredeljena v točki 4.2.12.3, vključuje morebitni postopek za redno verifikacijo, da se zagotovi zahtevana raven natančnosti sistema za merjenje električne energije v vozilu preko njegove celotne življenjske dobe. |
| --- | --- |

(9)

4.2.8.2.8.2   Funkcija merjenja električne energije (EMF)

| (1) | EMF zagotovi merjenje električne napetosti in toka, izračun energije in pripravo podatkov o energiji. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Podatki o energiji, ki jih zagotovi funkcija merjenja električne energije, imajo referenčno časovno obdobje 5 minut, katerega konec je določen z univerzalnim koordiniranim časom (UTC); izhaja iz časovnega odčitka 00:00:00. Če je podatke mogoče v vozilu združiti v referenčno obdobje 5 minut, se lahko uporabi tudi krajši čas merjenja. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Natančnost EMF pri merjenju aktivne energije je skladna s specifikacijo iz indeksa [56] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Na vsaki napravi, ki vsebuje eno ali več funkcij merjenja električne energije, sta navedena: meroslovni nadzor in razred natančnosti v skladu z oznakami razreda, navedenimi v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Ocenjevanje skladnosti natančnosti je določeno v točki 6.2.3.19a. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kadar:






  — | je EMS predviden za vgradnjo na obstoječe vozilo ali |
| --- | --- | --- |

(6)

—

je EMS predviden za vgradnjo na obstoječe vozilo ali

| — | se obstoječi EMS (ali njegovi deli) nadgradi,
  in kadar se obstoječi sestavni deli vozila uporabljajo kot del funkcije merjenja električne energije, se zahteve 1 do 5 uporabljajo za meritve toka in napetosti ob upoštevanju faktorja temperaturnega vpliva samo pri nazivni temperaturi in se lahko preverijo samo za območje od 20 % do 120 % nazivnega toka. V tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2, se vpišejo: |
| --- | --- |

—

se obstoječi EMS (ali njegovi deli) nadgradi,

in kadar se obstoječi sestavni deli vozila uporabljajo kot del funkcije merjenja električne energije, se zahteve 1 do 5 uporabljajo za meritve toka in napetosti ob upoštevanju faktorja temperaturnega vpliva samo pri nazivni temperaturi in se lahko preverijo samo za območje od 20 % do 120 % nazivnega toka. V tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2, se vpišejo:

| — | značilnosti skladnosti sestavnih delov sistema za merjenje električne energije v vozilu s tem omejenim sklopom zahtev in |
| --- | --- |

—

značilnosti skladnosti sestavnih delov sistema za merjenje električne energije v vozilu s tem omejenim sklopom zahtev in

| — | pogoji uporabe teh sestavnih delov. |
| --- | --- |

—

pogoji uporabe teh sestavnih delov.

4.2.8.2.8.3   Sistem za obdelavo podatkov (DHS)

| (1) | Z združevanjem podatkov iz EMF s časovnimi podatki in, kjer je potrebno, geografskim položajem DHS zagotavlja zbrane sklope podatkov o energiji za namene zaračunavanja energije ter jih shranjuje z namenom, da se preko komunikacijskega sistema pošljejo v sistem za zbiranje podatkov ob progi (DCS). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | DHS zbira podatke, ne da bi jih poškodoval, in zagotavlja hrambo podatkov z zmogljivostjo pomnilnika za vsaj šestdesetdnevno neprekinjeno obratovanje. Uporabljeno referenčno obdobje je enako kot pri EMF. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | DHS omogoča možnost lokalnega dostopa za namene revizije in pridobitve podatkov. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | DHS zagotavlja sklope zbranih podatkov za zaračunavanje energije (CEBD) z združevanjem naslednjih podatkov za vsako posamezno referenčno obdobje:






  — | enotne identifikacije točke porabe EMS (CPID), kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [57] Dodatka J-1, |
| --- | --- | --- |

(4)

—

enotne identifikacije točke porabe EMS (CPID), kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [57] Dodatka J-1,

| — | časa izteka vsakega obdobja, opredeljenega kot leto, mesec, dan, ura, minuta in sekunda, |
| --- | --- |

—

časa izteka vsakega obdobja, opredeljenega kot leto, mesec, dan, ura, minuta in sekunda,

| — | podatka o lokaciji na koncu vsakega obdobja, |
| --- | --- |

—

podatka o lokaciji na koncu vsakega obdobja,

| — | porabljene/regenerirane aktivne in reaktivne (če je to ustrezno) energije v vsakem obdobju, izraženo v Wh (za aktivno energijo) in VArh (za reaktivno energijo) ali njihovih decimalnih mnogokratnikih. |
| --- | --- |

—

porabljene/regenerirane aktivne in reaktivne (če je to ustrezno) energije v vsakem obdobju, izraženo v Wh (za aktivno energijo) in VArh (za reaktivno energijo) ali njihovih decimalnih mnogokratnikih.

| (5) | Ocenjevanje skladnosti zbiranja in obdelave podatkov, pridobljenih z DHS, je določeno v točki 6.2.3.19a. |
| --- | --- |

(5)

4.2.8.2.8.4   Protokoli za vmesnike ter format prenesenih podatkov med EMS in DCS

Izmenjava podatkov med EMS in DCS izpolnjuje zahteve, opredeljene v specifikaciji iz indeksa [58] Dodatka J-1, kar zadeva naslednje značilnosti:

| (1) | aplikacijske storitve (storitveni nivo) EMS, |
| --- | --- |

(1)

aplikacijske storitve (storitveni nivo) EMS,

| (2) | uporabniške pravice za dostop do teh aplikacijskih storitev, |
| --- | --- |

(2)

uporabniške pravice za dostop do teh aplikacijskih storitev,

| (3) | struktura (podatkovni nivo) aplikacijskih storitev, ki je skladna z opredeljeno shemo XML, |
| --- | --- |

(3)

struktura (podatkovni nivo) aplikacijskih storitev, ki je skladna z opredeljeno shemo XML,

| (4) | sporočilni mehanizem (sporočilni nivo) za podporo tem aplikacijskim storitvam, ki je skladen z opredeljenimi metodami in shemo XML, |
| --- | --- |

(4)

sporočilni mehanizem (sporočilni nivo) za podporo tem aplikacijskim storitvam, ki je skladen z opredeljenimi metodami in shemo XML,

| (5) | aplikacijski protokoli za podporo sporočilnemu mehanizmu, |
| --- | --- |

(5)

aplikacijski protokoli za podporo sporočilnemu mehanizmu,

| (6) | komunikacijske arhitekture: EMS uporablja vsaj eno od opredeljenih komunikacijskih arhitektur.“; |
| --- | --- |

(6)

komunikacijske arhitekture: EMS uporablja vsaj eno od opredeljenih komunikacijskih arhitektur.“;

| (81) | v točki 4.2.8.2.9.1.1 se točka 5 spremeni: „4 190 mm do 5 700 mm nad višino tirnice za električne enote, zasnovane za obratovanje na sistemu DC 1 500 V v skladu s profilom IRL (sistem tirne širine 1 600 mm).“; |
| --- | --- |

(81)

v točki 4.2.8.2.9.1.1 se točka 5 spremeni: „4 190 mm do 5 700 mm nad višino tirnice za električne enote, zasnovane za obratovanje na sistemu DC 1 500 V v skladu s profilom IRL (sistem tirne širine 1 600 mm).“;

| (82) | v točki 4.2.8.2.9.1.2(2) se „indeksa 46“ nadomesti z „indeksa [23]“; |
| --- | --- |

(82)

v točki 4.2.8.2.9.1.2(2) se „indeksa 46“ nadomesti z „indeksa [23]“;

| (83) | v točki 4.2.8.2.9.2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Pri električnih enotah, projektiranih za obratovanje samo na sistemu tirne širine 1 520 mm, je geometrija glave najmanj enega od odjemnikov toka, ki jih je treba namestiti, v skladu z eno od treh specifikacij, navedenih v točkah 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 in 4.2.8.2.9.2.3 v nadaljevanju.“; |
| --- | --- | --- |

(83)

v točki 4.2.8.2.9.2 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Pri električnih enotah, projektiranih za obratovanje samo na sistemu tirne širine 1 520 mm, je geometrija glave najmanj enega od odjemnikov toka, ki jih je treba namestiti, v skladu z eno od treh specifikacij, navedenih v točkah 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 in 4.2.8.2.9.2.3 v nadaljevanju.“;

| (84) | v točki 4.2.8.2.9.2(5) se „indeksa 47“ nadomesti z „indeksa [24]“; |
| --- | --- |

(84)

v točki 4.2.8.2.9.2(5) se „indeksa 47“ nadomesti z „indeksa [24]“;

| (85) | v točki 4.2.8.2.9.2.1(1) se „indeksa 48“ nadomesti z „indeksa [24]“; |
| --- | --- |

(85)

v točki 4.2.8.2.9.2.1(1) se „indeksa 48“ nadomesti z „indeksa [24]“;

| (86) | v točki 4.2.8.2.9.2.2(1) se „indeksa 49“ nadomesti z „indeksa [24]“; |
| --- | --- |

(86)

v točki 4.2.8.2.9.2.2(1) se „indeksa 49“ nadomesti z „indeksa [24]“;

| (87) | točka 4.2.8.2.9.3a se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.8.2.9.3a   Kapaciteta odjemnika toka (raven komponente interoperabilnosti)









  (1) | Odjemniki toka se projektirajo za nazivni električni tok (opredeljen v točki 4.2.8.2.4), ki bo prenesen v električno enoto. |
| --- | --- | --- |

(87)

točka 4.2.8.2.9.3a se nadomesti z naslednjim:

„4.2.8.2.9.3a   Kapaciteta odjemnika toka (raven komponente interoperabilnosti)

(1)

| (2) | Z analizo se dokaže, da odjemnik toka lahko prenaša nazivni električni tok; ta analiza vključuje verifikacijo zahtev specifikacije iz indeksa [23] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Odjemniki toka se projektirajo za tok v mirovanju z največjo vrednostjo, kot je opredeljena v točki 4.2.8.2.5.“; |
| --- | --- |

(3)

| (88) | v točki 4.2.8.2.9.4.2(3), se „(glej oddelek 6.1.3.8)“ nadomesti z „(glej točko 6.1.3.8)“; |
| --- | --- |

(88)

v točki 4.2.8.2.9.4.2(3), se „(glej oddelek 6.1.3.8)“ nadomesti z „(glej točko 6.1.3.8)“;

| (89) | točke 4.2.8.2.9.6 do 4.2.8.2.10 se nadomestijo z naslednjim:
  „4.2.8.2.9.6   Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka









  (1) | Srednja kontaktna sila Fm je statistična srednja vrednost kontaktne sile odjemnika toka in jo oblikujejo statične in aerodinamične komponente kontaktne sile z dinamičnim popravkom. |
| --- | --- | --- |

(89)

točke 4.2.8.2.9.6 do 4.2.8.2.10 se nadomestijo z naslednjim:

„4.2.8.2.9.6   Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka

(1)

| (2) | Dejavniki, ki vplivajo na srednjo kontaktno silo, so sam odjemnik toka, njegov položaj v sestavi vlaka, njegov navpični podaljšek in tirna vozila, na katera je odjemnik toka nameščen. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Tirna vozila in nanje nameščeni odjemniki toka so projektirani tako, da na kontaktni vodnik delujejo s srednjo kontaktno silo Fm v razponu, opredeljenem v točki 4.2.11 TSI energija, da se zagotovi kakovost odjema toka brez nepotrebnega iskrenja ter da se omejita obraba in nevarnost za kontaktne gibljive vezi. Prilagoditev kontaktne sile se opravi ob izvajanju dinamičnih preskusov. |
| --- | --- |

(3)

| (3a) | Tirna vozila in nanje nameščeni odjemniki toka ne smejo presegati mejnih vrednosti za dvig S0 in standardni odklon σmax ali odstotek iskrenja, kot je opredeljeno v točki 4.2.12 TSI energija. |
| --- | --- |

(3a)

| (4) | Z verifikacijo na ravni komponente interoperabilnosti se preveri dinamično vedenje samega odjemnika toka in njegova zmogljivost odjema toka iz voznega voda, ki je skladen s TSI; postopek za ocenjevanje skladnosti je opredeljen v točki 6.1.3.7. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Z verifikacijo na ravni podsistema tirna vozila (vgradnja na določeno vozilo) se omogoči prilagoditev kontaktne sile ob upoštevanju aerodinamičnih vplivov zaradi tirnih vozil in položaja odjemnika toka v enoti ali vlaku v stalnih ali vnaprej določenih sestavah; postopek za ocenjevanje skladnosti je opredeljen v točki 6.2.3.20. |
| --- | --- |

(5)

4.2.8.2.9.7   Razporeditev odjemnikov toka (raven tirnih vozil)

| (1) | Dovoljeno je, da je z opremo voznega voda istočasno v stiku več odjemnikov toka. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Število odjemnikov toka in razdalja med njimi se projektirata ob upoštevanju zahtev glede zmogljivosti odjema toka, kot je opredeljena v točki 4.2.8.2.9.6 zgoraj. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kadar je razdalja med dvema zaporednima odjemnikoma toka v stalnih ali vnaprej določenih sestavah ocenjevane enote manjša od razdalje iz točke 4.2.13 TSI energija za izbrano vrsto konstrukcijsko določene razdalje voznega voda, ali kadar sta več kot dva odjemnika toka istočasno v stiku z opremo voznega voda, se s preskusom dokaže, da je dinamično vedenje, kot je opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.6 zgoraj, doseženo. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Razdalje med zaporednimi odjemniki toka, za katere so bila tirna vozila preverjena, se vpišejo v tehnično dokumentacijo (glej točko 4.2.12.2). |
| --- | --- |

(4)

4.2.8.2.9.8   Vožnja skozi odseke ločevanja faz ali sistemov (raven tirnih vozil)

| (1) | Vlaki so projektirani tako, da se lahko premikajo od enega sistema oskrbe z električno energijo in od enega faznega odseka do sosednjega (kot je opisano v točkah 4.2.15 in 4.2.16 TSI energija), ne da bi prečkali odseke ločevanja sistemov ali faz. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Električne enote, projektirane za več sistemov oskrbe z električno energijo, med vožnjo skozi odseke ločevanja, samodejno zaznajo napetost sistema oskrbe z električno energijo v odjemniku toka. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Pri vožnji skozi odseke ločevanja faz ali sistemov je možno spraviti izmenjavo moči med voznim vodom in enoto na nič. V registru infrastrukture so navedeni podatki o dovoljenem položaju odjemnikov toka: spuščenem ali dvignjenem (z dovoljeno postavitvijo odjemnikov toka) med vožnjo skozi odseke ločevanja faz ali sistemov. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Električne enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h, lahko z opreme ob progi sprejme podatke v zvezi z lokacijo odsekov ločevanja, nakar enota brez ukrepanja voznika samodejno pošlje nadaljnje ukaze nadzorni enoti odjemnika toka in glavnemu prekinjevalcu električnega tokokroga. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcije vmesnika vlaka ‚sprememba vlečnega sistema, odsek brez oskrbe z energijo, s spuščenim odjemnikom toka – ukazi ob progi, odsek brez oskrbe z energijo, z izklopljenim glavnim stikalom za napajanje – ukazi ob progi‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2, za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, nižjo od 250 km/h, se ne zahteva, da so nadaljnji ukazi samodejni. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkciji vmesnika vlaka ‚glavno stikalo za napajanje – ukazi specifičnega prenosnega modula‘, ‚odjemnik toka – ukazi specifičnega prenosnega modula‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je manjša od 250 km/h, ni zahtevano, da so nadaljnji ukazi samodejni. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- |

(6)

4.2.8.2.9.9   Izolacija odjemnika toka od vozila (raven tirnih vozil)

| (1) | Odjemniki toka se namestijo na električno enoto na način, ki zagotavlja, da je pot električnega toka od zbirne glave do opreme v vozilu izolirana. Izolacija je primerna za vse sistemske napetosti, za katere je enota projektirana. |
| --- | --- |

(1)

4.2.8.2.9.10   Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil)

| (1) | Električne enote so projektirane tako, da se odjemnik toka spusti v času (3 sekunde), ki izpolnjuje zahteve specifikacije iz indeksa [23] Dodatka J-1, in do dinamične izolacijske razdalje v skladu s specifikacijo iz indeksa [26] Dodatka J-1, bodisi na ukaz strojevodje ali s funkcijo vodenja vlaka (vključno s funkcijami za vodenje-upravljanje in signalizacijo). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Odjemnik toka se spusti v zložen položaj v manj kot 10 sekundah.
  Pri spuščanju odjemnika toka se glavni prekinjevalec električnega tokokroga predhodno samodejno odpre. |
| --- | --- |

(2)

Pri spuščanju odjemnika toka se glavni prekinjevalec električnega tokokroga predhodno samodejno odpre.

| (3) | Če je električna enota opremljena s samodejno napravo za spuščanje (ADD), ki odjemnik toka spusti v primeru okvare zbirne glave, ta naprava izpolnjuje zahteve specifikacije iz indeksa [23] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Električne enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je večja od 160 km/h, so opremljene s samodejno napravo za spuščanje. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Električne enote, ki pri obratovanju zahtevajo več kot en dvignjen odjemnik toka in katerih največja konstrukcijsko določena hitrost je večja od 120 km/h, so opremljene s samodejno napravo za spuščanje. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Druge električne enote so lahko opremljene s samodejno napravo za spuščanje. |
| --- | --- |

(6)

4.2.8.2.10   Električna zaščita vlaka

| (1) | Električne enote se zaščitijo pred notranjimi kratkimi stiki (znotraj enote). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Lokacija glavnega prekinjevalca električnega tokokroga je takšna, da ščiti visokonapetostne tokokroge v vozilu, vključno z vsemi visokonapetostnimi povezavami med vozili. Odjemnik toka, glavni prekinjevalec električnega tokokroga in visokonapetostna povezava med njimi so nameščeni na istem vozilu. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Električne enote se zaščitijo pred kratkimi prenapetostmi, začasnimi prenapetostmi in največjim okvarnim tokom. Da bi se ta zahteva izpolnila, se pri projektiranju usklajevanja električne zaščite enote izpolnijo zahteve, opredeljene v specifikaciji iz indeksa [22] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(3)

| (90) | točka 4.2.8.3 se nadomesti z „Namenoma prazno“; |
| --- | --- |

(90)

točka 4.2.8.3 se nadomesti z „Namenoma prazno“;

| (91) | v točki 4.2.8.4(1) se „indeksa 54“ nadomesti z „indeksa [27]“; |
| --- | --- |

(91)

v točki 4.2.8.4(1) se „indeksa 54“ nadomesti z „indeksa [27]“;

| (92) | v točki 4.2.9.1.4(5) se „(glej oddelek 4.2.9.1.5)“ nadomesti z „(glej točko 4.2.9.1.5)“; |
| --- | --- |

(92)

v točki 4.2.9.1.4(5) se „(glej oddelek 4.2.9.1.5)“ nadomesti z „(glej točko 4.2.9.1.5)“;

| (93) | v točki 4.2.9.1.5 se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Strojevodji se omogoči prilagoditev položaja sedeža, da bi lahko dosegel referenčno lego oči za zunanjo vidljivost, kot je opredeljeno v točki 4.2.9.1.3.1.“; |
| --- | --- | --- |

(93)

v točki 4.2.9.1.5 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„(2)

Strojevodji se omogoči prilagoditev položaja sedeža, da bi lahko dosegel referenčno lego oči za zunanjo vidljivost, kot je opredeljeno v točki 4.2.9.1.3.1.“;

| (94) | v točki 4.2.9.1.6 se dodata naslednji točki 5 in 6:






  „(5) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚krmilnik smeri‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- | --- |

(94)

v točki 4.2.9.1.6 se dodata naslednji točki 5 in 6:

„(5)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚krmilnik smeri‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.

| (6) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚informacije o statusu kabine‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“; |
| --- | --- |

(6)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚informacije o statusu kabine‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2.“;

| (95) | v točki 4.2.9.1.7(2), se „(kot je opredeljen v oddelku 4.2.9.1.3)“ nadomesti z „(kot je opredeljen v točki 4.2.9.1.3).“; |
| --- | --- |

(95)

v točki 4.2.9.1.7(2), se „(kot je opredeljen v oddelku 4.2.9.1.3)“ nadomesti z „(kot je opredeljen v točki 4.2.9.1.3).“;

| (96) | točka 4.2.9.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.9.2   Vetrobransko steklo

  4.2.9.2.1   Mehanske značilnosti









  (1) | Mere, lokacija, oblika in dodelave (vključno z vzdrževanjem) oken ne ovirajo zunanjega pogleda strojevodje (kot je opredeljeno v točki 4.2.9.1.3.1), temveč so v pomoč pri vožnji. |
| --- | --- | --- |

(96)

točka 4.2.9.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.9.2   Vetrobransko steklo

4.2.9.2.1   Mehanske značilnosti

(1)

| (2) | Vetrobranska stekla vozniške kabine so sposobna vzdržati udarce projektilov in so odporna proti luščenju, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [28] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2)

4.2.9.2.2   Optične značilnosti

| (1) | Optična kakovost vetrobranskih stekel vozniške kabine mora biti takšna, da ne spreminja vidljivosti znakov (oblike in barve) v nobenem pogoju obratovanja (vključno s primerom, ko se vetrobransko steklo ogreva, da se prepreči rosenje ali zmrzal). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vetrobransko steklo izpolnjuje zahteve, opredeljene v specifikaciji iz indeksa [28] Dodatka J-1, kar zadeva naslednje značilnosti:






  (a) | kot med primarno in sekundarno sliko v vgrajenem stanju, |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

kot med primarno in sekundarno sliko v vgrajenem stanju,

| (b) | dovoljeno optično popačenje vidnega polja, |
| --- | --- |

(b)

dovoljeno optično popačenje vidnega polja,

| (c) | bleščanje, |
| --- | --- |

(c)

bleščanje,

| (d) | prehodnost svetilnosti, |
| --- | --- |

(d)

prehodnost svetilnosti,

| (e) | kromatičnost.“; |
| --- | --- |

(e)

kromatičnost.“;

| (97) | točke 4.2.9.3.6 do 4.2.9.6 se nadomestijo z naslednjim:
  „4.2.9.3.6   Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za osebje za ranžiranje









  (1) | Če je za člana osebja na voljo funkcija radijskega daljinskega upravljanja za upravljanje enote med ranžiranjem, se ta funkcija projektira tako, da mu omogoča varno upravljanje premikanja vlaka in da se pri uporabi te funkcije izogne vsem napakam. |
| --- | --- | --- |

(97)

točke 4.2.9.3.6 do 4.2.9.6 se nadomestijo z naslednjim:

„4.2.9.3.6   Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za osebje za ranžiranje

(1)

| (2) | Predpostavlja se, da član osebja, ki uporablja funkcijo daljinskega upravljanja, lahko z vidom zazna premikanje vlaka, kadar uporablja napravo za daljinsko upravljanje. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Projektiranje funkcije daljinskega upravljanja se skupaj z varnostnimi vidiki oceni v skladu s priznanimi standardi. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚ranžiranje na daljavo‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(4)

4.2.9.3.7   Obdelava signala za zaznavanje in preprečevanje iztirjenja

| (1) | Ta točka se uporablja za lokomotive, namenjene za obdelavo signalov, ki jih oddajajo tovorni vagoni, če imajo funkcijo preprečevanja iztirjenja (DPF) ali funkcijo odkrivanja iztirjenja (DDF), kot je opredeljena v točki 4.2.3.5.3 TSI tovorni vagoni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Te lokomotive so opremljene s sredstvi za sprejem signala tovornih vagonov, ki sestavljajo vlak, ki je opremljen z DPF in DDF, ki obveščajo o:






  — | predhodniku iztirjenja v primeru DPF v skladu s točko 4.2.3.5.3.2 TSI tovorni vagoni in |
| --- | --- | --- |

(2)

—

predhodniku iztirjenja v primeru DPF v skladu s točko 4.2.3.5.3.2 TSI tovorni vagoni in

| — | iztirjenju v primeru DDF v skladu s točko 4.2.3.5.3.3 TSI tovorni vagoni. |
| --- | --- |

—

iztirjenju v primeru DDF v skladu s točko 4.2.3.5.3.3 TSI tovorni vagoni.

| (3) | Pri sprejemu zgornjega signala vidni in zvočni alarmi v vozniški kabini opozarjajo, da je vlak:






  — | v nevarnosti iztirjenja, v primeru, da je alarm poslan s strani DPF ali |
| --- | --- | --- |

(3)

—

v nevarnosti iztirjenja, v primeru, da je alarm poslan s strani DPF ali

| — | ravno iztiril, v primeru, da je alarm poslan s strani DDF. |
| --- | --- |

—

ravno iztiril, v primeru, da je alarm poslan s strani DDF.

| (4) | Naprava v vozniški kabini omogoča potrditev zgornjega alarma. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Če se alarm ne potrdi v 10 sekundah (+/–1 sekunda) v vozniški kabini, se samodejno sproži polna delovna zavora ali zasilna zavora. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Samodejno sprožitev zavore iz točke 4.2.9.3.7(5) zgoraj je mogoče razveljaviti iz vozniške kabine. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Samodejno sprožitev zavore iz točke 4.2.9.3.7(5) zgoraj je mogoče izklopiti iz vozniške kabine. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Prisotnost funkcije obdelave signala za zaznavanje iztirjenja v lokomotivi in pogoji uporabe na ravni vlaka se vpišejo v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(8)

4.2.9.3.7a   Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja v vozilu

| (1) | Ta točka se uporablja za lokomotive, ki so namenjene zaznavanju iztirjenj ali predhodnikov iztirjenj tovornih vagonov, ki jih vleče lokomotiva. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Oprema, ki opravlja to funkcijo, je v celoti nameščena v lokomotivi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Pri zaznavi iztirjenja ali predhodnika iztirjenja se v vozniški kabini sprožijo vidni in zvočni alarmi. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Naprava v vozniški kabini omogoča potrditev zgornjega alarma. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Če se alarm ne potrdi v 10 sekundah (+/–1 sekunda) v vozniški kabini, se samodejno sproži polna delovna zavora ali zasilna zavora. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Samodejno sprožitev zavore iz točke 4.2.9.3.7a(5) zgoraj je mogoče razveljaviti iz vozniške kabine. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Samodejno sprožitev zavore iz točke 4.2.9.3.7a(5) zgoraj je mogoče izklopiti iz vozniške kabine. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Prisotnost funkcije zaznavanja iztirjenja v lokomotivi in pogoji uporabe na ravni vlaka se vpišejo v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(8)

4.2.9.3.8   Zahteve za upravljanje načinov ETCS

4.2.9.3.8.1   Način spanja

| (1) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚spanje‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(1)

4.2.9.3.8.2   Pasivno ranžiranje

| (1) | Zahteve, ki veljajo za lokomotive in vlakovne kompozicije v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚pasivno ranžiranje‘, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(1)

4.2.9.3.8.3   Nevodilni način

| (1) | Zahteve, ki veljajo za lokomotive in vlakovne kompozicije v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚nevodilni način‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(1)

4.2.9.3.9   Stanje vleke

| (1) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚stanje vleke‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(1)

4.2.9.4   Orodja in prenosna oprema v vozilu

| (1) | V vozniški kabini ali poleg nje je na voljo prostor za shranjevanje naslednje opreme, ki bi jo lahko strojevodja potreboval v izrednih razmerah:






  — | ročna svetilka z rdečo in belo lučjo, |
| --- | --- | --- |

(1)

—

ročna svetilka z rdečo in belo lučjo,

| — | kratkostična oprema za tirne tokokroge, |
| --- | --- |

—

kratkostična oprema za tirne tokokroge,

| — | cokle, če parkirna zavorna zmogljivost ni zadostna zaradi naklona proge (glej točko 4.2.4.5.5), |
| --- | --- |

—

cokle, če parkirna zavorna zmogljivost ni zadostna zaradi naklona proge (glej točko 4.2.4.5.5),

| — | gasilni aparat (ki mora biti nameščen v kabini; glej tudi točko 4.2.10.3.1), |
| --- | --- |

—

gasilni aparat (ki mora biti nameščen v kabini; glej tudi točko 4.2.10.3.1),

| — | na vlečnih enotah tovornih vlakov z osebjem: naprava za samoreševanje, kot je določena v točki 4.7.1 Uredbe Komisije (EU) št. 1303/2014 (*13) (TSI varnost v železniških predorih). |
| --- | --- |

—

na vlečnih enotah tovornih vlakov z osebjem: naprava za samoreševanje, kot je določena v točki 4.7.1 Uredbe Komisije (EU) št. 1303/2014 (*13) (TSI varnost v železniških predorih).

4.2.9.5   Skladiščni prostori, ki jih uporablja osebje

| (1) | Vsaka vozniška kabina je opremljena z:






  — | Dvema kavljema za obleko ali nišo z obešalom za obleke. |
| --- | --- | --- |

(1)

—

Dvema kavljema za obleko ali nišo z obešalom za obleke.

| — | Praznim prostorom za shranjevanje ročnega kovčka ali torbe velikosti 300 mm × 400 mm × 400 mm. |
| --- | --- |

—

Praznim prostorom za shranjevanje ročnega kovčka ali torbe velikosti 300 mm × 400 mm × 400 mm.

4.2.9.6   Snemalna naprava

| (1) | Seznam podatkov, ki jih je treba posneti, je opredeljen v točki 4.2.3.5 TSI vodenje in upravljanje prometa. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Enota je opremljena s sredstvi za zapisovanje teh podatkov, ki so skladna z naslednjimi zahtevami, opredeljenimi v specifikaciji iz indeksa [29] Dodatka J-1:






  (a) | izpolnjene so funkcionalne zahteve; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

izpolnjene so funkcionalne zahteve;

| (b) | zmogljivost snemanja je v skladu z razredom R1; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost snemanja je v skladu z razredom R1;

| (c) | izpolnjena je celovitost (skladnost, pravilnost) posnetih in izpisanih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjena je celovitost (skladnost, pravilnost) posnetih in izpisanih podatkov;

| (d) | zaščitena je celovitost podatkov; |
| --- | --- |

(d)

zaščitena je celovitost podatkov;

| (e) | raven zaščite, ki se uporablja za zaščiten medij za shranjevanje, je ‚A‘; |
| --- | --- |

(e)

raven zaščite, ki se uporablja za zaščiten medij za shranjevanje, je ‚A‘;

| (f) | čas in datum. |
| --- | --- |

(f)

čas in datum.

| (3) | Preskus zahtev iz točke 4.2.9.6(2) se opravi v skladu z zahtevami iz specifikacije iz indeksa [72] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

(*13)  Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).“;"

| (98) | točka 4.2.10.2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.10.2.1   Zahteve glede materiala









  (1) | Pri izbiri materialov in sestavnih delov se upoštevajo njihove požarne lastnosti, kot je vnetljivost, motnost dima in strupenost. |
| --- | --- | --- |

(98)

točka 4.2.10.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.10.2.1   Zahteve glede materiala

(1)

| (2) | Materiali, ki se uporabljajo za izdelavo enote tirnih vozil, so skladni z zahtevami specifikacije iz indeksa [30] Dodatka J-1, za ‚kategorijo obratovanja‘, ki je opredeljena v nadaljevanju:






  — | ‚Kategorija obratovanja 2‘ za potniška tirna vozila kategorije A (vključno s potniško lokomotivo); |
| --- | --- | --- |

(2)

—

‚Kategorija obratovanja 2‘ za potniška tirna vozila kategorije A (vključno s potniško lokomotivo);

| — | ‚Kategorija obratovanja 3‘ za potniška tirna vozila kategorije B (vključno s potniško lokomotivo); |
| --- | --- |

—

‚Kategorija obratovanja 3‘ za potniška tirna vozila kategorije B (vključno s potniško lokomotivo);

| — | ‚Kategorija obratovanja 2‘ za tovorne lokomotive in enote z lastnim pogonom, projektirane za prevoz drugega koristnega tovora (pošta, tovor itd.); |
| --- | --- |

—

‚Kategorija obratovanja 2‘ za tovorne lokomotive in enote z lastnim pogonom, projektirane za prevoz drugega koristnega tovora (pošta, tovor itd.);

| — | ‚Kategorija obratovanja 1‘ za tirne stroje, z zahtevami, ki so omejene na območja, dostopna osebju, kadar je enota v obratujoči prometni konfiguraciji (glej točko 2.3). |
| --- | --- |

—

‚Kategorija obratovanja 1‘ za tirne stroje, z zahtevami, ki so omejene na območja, dostopna osebju, kadar je enota v obratujoči prometni konfiguraciji (glej točko 2.3).

| (3) | Da bi se zagotovile stalne lastnosti proizvoda in proizvodni proces, se zahteva naslednje:






  — | poročila o preskusih za dokazilo skladnosti materiala s standardom, ki se izda takoj po preskušanju tega materiala, se obnovijo vsakih pet let, |
| --- | --- | --- |

(3)

—

poročila o preskusih za dokazilo skladnosti materiala s standardom, ki se izda takoj po preskušanju tega materiala, se obnovijo vsakih pet let,

| — | če se lastnosti proizvoda in proizvodni proces ne spremenijo in ni spremembe ustreznih zahtev (TSI), novega preskušanja tega materiala ni treba opraviti; poročila o preskusih, ki so potekla, se sprejmejo, če jim je priložena izjava proizvajalca originalne opreme ob dajanju izdelka na trg, da ni prišlo do sprememb v lastnostih izdelka in proizvodnem postopku, ki zajema celotno zadevno dobavno verigo, saj so bile lastnosti izdelka glede požarnega obnašanja preskušene. Ta izjava se izda največ 6 mesecev po tem, ko poteče prvotno poročilo o preskusih. Ta izjava se obnovi vsakih pet let.“; |
| --- | --- |

—

če se lastnosti proizvoda in proizvodni proces ne spremenijo in ni spremembe ustreznih zahtev (TSI), novega preskušanja tega materiala ni treba opraviti; poročila o preskusih, ki so potekla, se sprejmejo, če jim je priložena izjava proizvajalca originalne opreme ob dajanju izdelka na trg, da ni prišlo do sprememb v lastnostih izdelka in proizvodnem postopku, ki zajema celotno zadevno dobavno verigo, saj so bile lastnosti izdelka glede požarnega obnašanja preskušene. Ta izjava se izda največ 6 mesecev po tem, ko poteče prvotno poročilo o preskusih. Ta izjava se obnovi vsakih pet let.“;

| (99) | v točki 4.2.10.2.2(2) se „indeksa 59“ nadomesti z „indeksa [30]“; |
| --- | --- |

(99)

v točki 4.2.10.2.2(2) se „indeksa 59“ nadomesti z „indeksa [30]“;

| (100) | točka 4.2.10.3.4 se spremeni:






  (a) | v točki 3, tretja alinea, se „indeksa 60“ nadomesti z „indeksa [31]“; |
| --- | --- | --- |

(100)

točka 4.2.10.3.4 se spremeni:

(a)

v točki 3, tretja alinea, se „indeksa 60“ nadomesti z „indeksa [31]“;

| (b) | točka 5 in zadnji odstavek se nadomestita z naslednjim:






  „(5) | Če se uporabljajo drugi sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara ter se opirajo na zanesljivost in razpoložljivost sistemov, sestavnih delov ali funkcij, se vključijo v študijo zanesljivosti, v kateri se obravnavajo vrste napak na sestavnih delih, redundance, programska oprema, redni pregledi in druge določbe, v tehnični dokumentaciji, opredeljeni v točki 4.2.12 pa se navede ocenjena stopnja napak funkcije (odsotnost nadzora širjenja toplote in drugih elementov požara).
  Na podlagi te študije se opredelijo pogoji za obratovanje in vzdrževanje sistemov za zadrževanje in obvladovanje požara ter navedejo v dokumentaciji o vzdrževanju in obratovanju, opredeljeni v točkah 4.2.12.3 in 4.2.12.4.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 5 in zadnji odstavek se nadomestita z naslednjim:

„(5)

Če se uporabljajo drugi sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara ter se opirajo na zanesljivost in razpoložljivost sistemov, sestavnih delov ali funkcij, se vključijo v študijo zanesljivosti, v kateri se obravnavajo vrste napak na sestavnih delih, redundance, programska oprema, redni pregledi in druge določbe, v tehnični dokumentaciji, opredeljeni v točki 4.2.12 pa se navede ocenjena stopnja napak funkcije (odsotnost nadzora širjenja toplote in drugih elementov požara).

Na podlagi te študije se opredelijo pogoji za obratovanje in vzdrževanje sistemov za zadrževanje in obvladovanje požara ter navedejo v dokumentaciji o vzdrževanju in obratovanju, opredeljeni v točkah 4.2.12.3 in 4.2.12.4.“;

| (101) | v točki 4.2.10.3.5(3) se „indeksa 61“ nadomesti z „indeksa [31]“; |
| --- | --- |

(101)

v točki 4.2.10.3.5(3) se „indeksa 61“ nadomesti z „indeksa [31]“;

| (102) | v točki 4.2.10.4.1(5) se „indeksa 62“ nadomesti z „indeksa [32]“; |
| --- | --- |

(102)

v točki 4.2.10.4.1(5) se „indeksa 62“ nadomesti z „indeksa [32]“;

| (103) | v točki 4.2.10.4.2 se točka 5 nadomesti in doda točka 6:






  „(5) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚območje zrakotesnosti – ukazi ob progi‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi za zaprtje vseh sredstev za zunanje prezračevanje so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2. |
| --- | --- | --- |

(103)

v točki 4.2.10.4.2 se točka 5 nadomesti in doda točka 6:

„(5)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚območje zrakotesnosti – ukazi ob progi‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi za zaprtje vseh sredstev za zunanje prezračevanje so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.

| (6) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zrakotesnost – ukazi specifičnega prenosnega modula‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi za zaprtje vseh sredstev za zunanje prezračevanje so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“; |
| --- | --- |

(6)

Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚zrakotesnost – ukazi specifičnega prenosnega modula‘, ko je ETCS nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. Nadaljnji ukazi za zaprtje vseh sredstev za zunanje prezračevanje so lahko samodejni ali ročni s posredovanjem strojevodje. Konfiguracija tirnih vozil s samodejnim ali ročnim upravljanjem se vpiše v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2.“;

| (104) | v točki 4.2.10.4.4(3) se „indeksa 63“ nadomesti z „indeksa [33]“; |
| --- | --- |

(104)

v točki 4.2.10.4.4(3) se „indeksa 63“ nadomesti z „indeksa [33]“;

| (105) | točka 4.2.10.5.1 se spremeni:






  (a) | točka 8 se nadomesti z naslednjim:






  „(8) | Vsa zunanja potniška vrata so opremljena z napravami za odpiranje v sili, ki omogočajo, da se vrata uporabijo kot izhodi v sili (glej točko 4.2.5.5.9).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(105)

točka 4.2.10.5.1 se spremeni:

(a)

točka 8 se nadomesti z naslednjim:

„(8)

Vsa zunanja potniška vrata so opremljena z napravami za odpiranje v sili, ki omogočajo, da se vrata uporabijo kot izhodi v sili (glej točko 4.2.5.5.9).“;

| (b) | točka 12 se nadomesti z naslednjim:






  „(12) | Število in dimenzije vrat omogočajo popolno evakuacijo potnikov brez prtljage v treh minutah. Pri tem se lahko upošteva, da bodo morali funkcionalno oviranim potnikom pomagati drugi potniki ali osebje in da se uporabniki invalidskih vozičkov evakuirajo brez svojih invalidskih vozičkov.
  Verifikacija te zahteve se opravi s fizičnim preskusom pod normalnimi pogoji obratovanja ali z numerično simulacijo.
  Če se zahteva preveri z numerično simulacijo, poročilo o simulaciji vključuje:






  — | povzetek verifikacije in validacije simulacije (orodje in modeli), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 12 se nadomesti z naslednjim:

„(12)

Število in dimenzije vrat omogočajo popolno evakuacijo potnikov brez prtljage v treh minutah. Pri tem se lahko upošteva, da bodo morali funkcionalno oviranim potnikom pomagati drugi potniki ali osebje in da se uporabniki invalidskih vozičkov evakuirajo brez svojih invalidskih vozičkov.

Verifikacija te zahteve se opravi s fizičnim preskusom pod normalnimi pogoji obratovanja ali z numerično simulacijo.

Če se zahteva preveri z numerično simulacijo, poročilo o simulaciji vključuje:

—

povzetek verifikacije in validacije simulacije (orodje in modeli),

| — | hipotezo in parametre, uporabljene za simulacijo, |
| --- | --- |

—

hipotezo in parametre, uporabljene za simulacijo,

| — | rezultati ustreznega števila simulacij, ki omogočajo statistično zanesljivo izjavo.“; |
| --- | --- |

—

rezultati ustreznega števila simulacij, ki omogočajo statistično zanesljivo izjavo.“;

| (106) | točka 4.2.11.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.11.3   Priključki sistema za praznjenje stranišč









  (1) | Ta točka se uporablja za enote, opremljene z zaprtimi zadrževalnimi sistemi (ki uporabljajo čisto ali reciklirano vodo), ki jih je treba v rednih in dovolj pogostih časovnih presledkih prazniti na določenih postajališčih. |
| --- | --- | --- |

(106)

točka 4.2.11.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.11.3   Priključki sistema za praznjenje stranišč

(1)

| (2) | Naslednji priključki sistema za praznjenje stranišč enote so skladni z naslednjimi specifikacijami:






  (i) | Praznilna 3-palčna šoba (notranji del): glej Dodatek G, slika G-1. |
| --- | --- | --- |

(2)

(i)

Praznilna 3-palčna šoba (notranji del): glej Dodatek G, slika G-1.

| (ii) | Izplakovalni priključek za kotliček (notranji del), katerega uporaba ni obvezna: glej Dodatek G, slika G-2.“; |
| --- | --- |

(ii)

Izplakovalni priključek za kotliček (notranji del), katerega uporaba ni obvezna: glej Dodatek G, slika G-2.“;

| (107) | točka 4.2.11.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.11.4   Se ne uporablja.“; |
| --- | --- |

(107)

točka 4.2.11.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.11.4   Se ne uporablja.“;

| (108) | točka 4.2.11.5 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.11.5   Vmesnik za oskrbo z vodo









  (1) | Ta točka se uporablja za enote, opremljene z rezervoarjem za vodo, ki z vodo oskrbuje sanitarne sisteme, zajete v točki 4.2.5.1. |
| --- | --- | --- |

(108)

točka 4.2.11.5 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.11.5   Vmesnik za oskrbo z vodo

(1)

| (2) | Dovodni priključek rezervoarja za vodo je skladen s specifikacijo iz indeksa [34] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(2)

| (109) | točka 4.2.11.6 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.11.6   Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir









  (1) | Ta točka se uporablja za enote, ki so med postankom na stranskem tiru v pogonu. |
| --- | --- | --- |

(109)

točka 4.2.11.6 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.11.6   Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir

(1)

| (2) | Enota je združljiva vsaj z enim od naslednjih zunanjih sistemov za oskrbo z električno energijo in opremljena (kadar je to primerno) z ustreznim vmesnikom za električni priključek na navedeni zunanji vir za oskrbo z električno energijo (vtikač):






  — | voznim vodom sistema oskrbe z električno energijo (glej točko 4.2.8.2 ‚Oskrba z električno energijo‘), |
| --- | --- | --- |

(2)

—

voznim vodom sistema oskrbe z električno energijo (glej točko 4.2.8.2 ‚Oskrba z električno energijo‘),

| — | enopolnim vodom sistema za oskrbo z električno energijo (AC 1 kV, AC/DC 1,5 kV, DC 3 kV) v skladu s specifikacijo iz indeksa [52] Dodatka J-1, |
| --- | --- |

—

enopolnim vodom sistema za oskrbo z električno energijo (AC 1 kV, AC/DC 1,5 kV, DC 3 kV) v skladu s specifikacijo iz indeksa [52] Dodatka J-1,

| — | lokalnim zunanjim pomožnim virom za oskrbo z električno energijo 400 V, ki se lahko priključi na vtičnico vrste ‚3P+zemlja‘ v skladu s specifikacijo iz indeksa [35] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

—

lokalnim zunanjim pomožnim virom za oskrbo z električno energijo 400 V, ki se lahko priključi na vtičnico vrste ‚3P+zemlja‘ v skladu s specifikacijo iz indeksa [35] Dodatka J-1.“;

| (110) | točka 4.2.12.2 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.12.2   Splošna dokumentacija

  Zagotovi se naslednja dokumentacija, ki opisuje tirna vozila; navede se sklic na točko te TSI, kjer se zahteva dokumentacija:






  (1) | splošne risbe; |
| --- | --- | --- |

(110)

točka 4.2.12.2 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.12.2   Splošna dokumentacija

Zagotovi se naslednja dokumentacija, ki opisuje tirna vozila; navede se sklic na točko te TSI, kjer se zahteva dokumentacija:

(1)

splošne risbe;

| (2) | sheme električnih, pnevmatskih in hidravličnih napeljav, stikalne sheme, potrebne za pojasnitev delovanja in obratovanja zadevnih sistemov; |
| --- | --- |

(2)

sheme električnih, pnevmatskih in hidravličnih napeljav, stikalne sheme, potrebne za pojasnitev delovanja in obratovanja zadevnih sistemov;

| (3) | opis računalniških sistemov v vozilu, vključno z opisom funkcionalnosti, specifikacijo vmesnikov ter obdelave podatkov in protokolov; |
| --- | --- |

(3)

opis računalniških sistemov v vozilu, vključno z opisom funkcionalnosti, specifikacijo vmesnikov ter obdelave podatkov in protokolov;

| (3a) | za enote, ki so zasnovane in ocenjene za splošno obratovanje, to vključuje opis električnih vmesnikov med enotami in komunikacijskih protokolov s sklici na uporabljene standarde ali druge normativne dokumente; |
| --- | --- |

(3a)

za enote, ki so zasnovane in ocenjene za splošno obratovanje, to vključuje opis električnih vmesnikov med enotami in komunikacijskih protokolov s sklici na uporabljene standarde ali druge normativne dokumente;

| (4) | Referenčni profil in skladnost z interoperabilnimi referenčnimi profili G1, GA, GB, GC ali DE3, kot je zahtevano v točki 4.2.3.1. |
| --- | --- |

(4)

Referenčni profil in skladnost z interoperabilnimi referenčnimi profili G1, GA, GB, GC ali DE3, kot je zahtevano v točki 4.2.3.1.

| (5) | masno ravnovesje ob upoštevanju predpostavke o pogojih obremenitve, kot je zahtevano v točki 4.2.2.10; |
| --- | --- |

(5)

masno ravnovesje ob upoštevanju predpostavke o pogojih obremenitve, kot je zahtevano v točki 4.2.2.10;

| (6) | osna obremenitev, razmik osi in EN-kategorija proge, kot je zahtevano v točki 4.2.3.2.1; |
| --- | --- |

(6)

osna obremenitev, razmik osi in EN-kategorija proge, kot je zahtevano v točki 4.2.3.2.1;

| (7) | poročilo o preskusu dinamičnega voznega vedenja, vključno z navedbo kakovosti preskusne tirnice in parametri obremenitve tirov, vključno z možnimi omejitvami uporabe, če preskušanje vozila zajema le del preskusnih pogojev, kot je zahtevano v točki 4.2.3.4.2; |
| --- | --- |

(7)

poročilo o preskusu dinamičnega voznega vedenja, vključno z navedbo kakovosti preskusne tirnice in parametri obremenitve tirov, vključno z možnimi omejitvami uporabe, če preskušanje vozila zajema le del preskusnih pogojev, kot je zahtevano v točki 4.2.3.4.2;

| (8) | predpostavka za namen ocene obremenitev zaradi vožnje podstavnega vozička, kot je zahtevano v točki 4.2.3.5.1 in točki 6.2.3.7 za kolesne dvojice; |
| --- | --- |

(8)

predpostavka za namen ocene obremenitev zaradi vožnje podstavnega vozička, kot je zahtevano v točki 4.2.3.5.1 in točki 6.2.3.7 za kolesne dvojice;

| (9) | zavorna zmogljivost, vključno z analizo delovanja ob okvari (način delovanja v poslabšanih razmerah), kot je zahtevano v točki 4.2.4.5; |
| --- | --- |

(9)

zavorna zmogljivost, vključno z analizo delovanja ob okvari (način delovanja v poslabšanih razmerah), kot je zahtevano v točki 4.2.4.5;

| (9a) | največja razdalja med tirno zavoro na vrtinčne tokove in tirom, ki ustreza položaju sproščene zavore, prag stalne hitrosti, navpična sila in zavorna sila kot funkcija hitrosti vlaka za primer popolne sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (zasilno zaviranje) in omejene sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (delovno zaviranje), kot je zahtevano v točki 4.2.4.8.3; |
| --- | --- |

(9a)

največja razdalja med tirno zavoro na vrtinčne tokove in tirom, ki ustreza položaju sproščene zavore, prag stalne hitrosti, navpična sila in zavorna sila kot funkcija hitrosti vlaka za primer popolne sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (zasilno zaviranje) in omejene sprožitve tirne zavore na vrtinčne tokove (delovno zaviranje), kot je zahtevano v točki 4.2.4.8.3;

| (10) | prisotnost in vrsta stranišč v enoti, značilnosti sredstva za izplakovanje, če ne gre za čisto vodo, značilnosti sistema obdelave za izpuščeno vodo in standardi, v skladu s katerimi je bila ocenjena skladnost, kot je zahtevano v točki 4.2.5.1; |
| --- | --- |

(10)

prisotnost in vrsta stranišč v enoti, značilnosti sredstva za izplakovanje, če ne gre za čisto vodo, značilnosti sistema obdelave za izpuščeno vodo in standardi, v skladu s katerimi je bila ocenjena skladnost, kot je zahtevano v točki 4.2.5.1;

| (11) | ukrepi, sprejeti v zvezi z izbranim razponom okoljskih parametrov, če se ta razlikuje od nazivnega, kot je zahtevano v točki 4.2.6.1; |
| --- | --- |

(11)

ukrepi, sprejeti v zvezi z izbranim razponom okoljskih parametrov, če se ta razlikuje od nazivnega, kot je zahtevano v točki 4.2.6.1;

| (12) | karakteristična krivulja vetra (CWC), kot je zahtevano v točki 4.2.6.2.4; |
| --- | --- |

(12)

karakteristična krivulja vetra (CWC), kot je zahtevano v točki 4.2.6.2.4;

| (13) | vlečna karakteristika, kot je zahtevano v točki 4.2.8.1.1; |
| --- | --- |

(13)

vlečna karakteristika, kot je zahtevano v točki 4.2.8.1.1;

| (14) | namestitev sistema za merjenje električne energije v vozilu in njegova funkcija določanja lokacije (neobvezno), kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.8; opis komunikacije med vozilom in opremo ob progi ter meroslovni nadzor vključno s funkcijami, povezanimi z razredi natančnosti merjenja napetosti, merjenja toka in izračuna električne energije.
  Kadar se uporablja točka 4.2.8.2.8.2(6), značilnosti skladnosti sestavnih delov sistema za merjenje električne energije v vozilu z omejenim sklopom zahtev in pogoje za uporabo teh sestavnih delov; |
| --- | --- |

(14)

namestitev sistema za merjenje električne energije v vozilu in njegova funkcija določanja lokacije (neobvezno), kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.8; opis komunikacije med vozilom in opremo ob progi ter meroslovni nadzor vključno s funkcijami, povezanimi z razredi natančnosti merjenja napetosti, merjenja toka in izračuna električne energije.

Kadar se uporablja točka 4.2.8.2.8.2(6), značilnosti skladnosti sestavnih delov sistema za merjenje električne energije v vozilu z omejenim sklopom zahtev in pogoje za uporabo teh sestavnih delov;

| (15) | Upoštevane predpostavke in podatki iz točke 4.2.8.2.7; |
| --- | --- |

(15)

Upoštevane predpostavke in podatki iz točke 4.2.8.2.7;

| (16) | število odjemnikov toka, ki so sočasno v stiku z opremo voznega voda, razmik med njimi, in konstrukcijsko določena razdalja voznega voda tipa (A, B ali C), ki se uporablja v preskusih za ocenjevanje, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.9.7; |
| --- | --- |

(16)

število odjemnikov toka, ki so sočasno v stiku z opremo voznega voda, razmik med njimi, in konstrukcijsko določena razdalja voznega voda tipa (A, B ali C), ki se uporablja v preskusih za ocenjevanje, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.9.7;

| (17) | obstoj komunikacijskih naprav, kot je zahtevano v točki 4.2.5.4, za enote, projektirane za obratovanje brez osebja (razen strojevodje); |
| --- | --- |

(17)

obstoj komunikacijskih naprav, kot je zahtevano v točki 4.2.5.4, za enote, projektirane za obratovanje brez osebja (razen strojevodje);

| (18) | prisotnost ene ali več funkcij, opisanih v točkah 4.2.9.3.7 in 4.2.9.3.7a, in pogoji njihove uporabe na ravni vlaka; |
| --- | --- |

(18)

prisotnost ene ali več funkcij, opisanih v točkah 4.2.9.3.7 in 4.2.9.3.7a, in pogoji njihove uporabe na ravni vlaka;

| (19) | vrste geometrije glave odjemnika toka, ki je nameščen na električno enoto, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.9.2; |
| --- | --- |

(19)

vrste geometrije glave odjemnika toka, ki je nameščen na električno enoto, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.9.2;

| (20) | najvišji ocenjeni električni tok (nazivni električni tok), kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.4; |
| --- | --- |

(20)

najvišji ocenjeni električni tok (nazivni električni tok), kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.4;

| (21) | za sisteme DC: dokumentacija za shranjevanje električne energije, izmerjena vrednost največjega toka v mirovanju in pogoje merjenja v zvezi z materialom kontaktnega vodnika, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.5; |
| --- | --- |

(21)

za sisteme DC: dokumentacija za shranjevanje električne energije, izmerjena vrednost največjega toka v mirovanju in pogoje merjenja v zvezi z materialom kontaktnega vodnika, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.5;

| (22) | namestitev upravljalnih elementov za sprožitev in zaustavitev utripanja čelnih luči, kot je opredeljeno v točki 4.2.7.1.4; |
| --- | --- |

(22)

namestitev upravljalnih elementov za sprožitev in zaustavitev utripanja čelnih luči, kot je opredeljeno v točki 4.2.7.1.4;

| (23) | opis izvedenih funkcij vmesnika vlaka, vključno s specifikacijo komunikacijskih vmesnikov in protokolov, splošnimi risbami, stikalnimi shemami, ki so potrebne za razlago funkcije in delovanja vmesnika; |
| --- | --- |

(23)

opis izvedenih funkcij vmesnika vlaka, vključno s specifikacijo komunikacijskih vmesnikov in protokolov, splošnimi risbami, stikalnimi shemami, ki so potrebne za razlago funkcije in delovanja vmesnika;

| (24) | dokumentacija o:






  — | prostoru, ki je na voljo za namestitev opreme sistema ETCS v vozilu, opredeljene v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. omara za sistem ETCS, vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI), antena, meritev poti in hitrosti itd.), in |
| --- | --- | --- |

(24)

dokumentacija o:

—

prostoru, ki je na voljo za namestitev opreme sistema ETCS v vozilu, opredeljene v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. omara za sistem ETCS, vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI), antena, meritev poti in hitrosti itd.), in

| — | pogojih za namestitev opreme ETCS (npr. mehanski, električni itd.); |
| --- | --- |

—

pogojih za namestitev opreme ETCS (npr. mehanski, električni itd.);

| (25) | konfiguracija tirnih vozil za samodejno ali ročno izvajanje ukazov iz točk: 4.2.4.4.4, 4.2.4.8.2, 4.2.4.8.3, 4.2.8.2.4, 4.2.8.2.9.8 in 4.2.10.4.2. Te informacije se na zahtevo dajo na voljo ob namestitvi ETCS; |
| --- | --- |

(25)

konfiguracija tirnih vozil za samodejno ali ročno izvajanje ukazov iz točk: 4.2.4.4.4, 4.2.4.8.2, 4.2.4.8.3, 4.2.8.2.4, 4.2.8.2.9.8 in 4.2.10.4.2. Te informacije se na zahtevo dajo na voljo ob namestitvi ETCS;

| (26) | za enote, za katere se uporabljajo pogoji iz točke 7.1.1.5, se navedejo naslednje značilnosti:






  (i) | veljavne napetosti ‚enopolnega‘ voda sistema za oskrbo z električno energijo v skladu s točko 4.2.11.6(2); |
| --- | --- | --- |

(26)

za enote, za katere se uporabljajo pogoji iz točke 7.1.1.5, se navedejo naslednje značilnosti:

(i)

veljavne napetosti ‚enopolnega‘ voda sistema za oskrbo z električno energijo v skladu s točko 4.2.11.6(2);

| (ii) | največja poraba toka ‚enopolnega‘ sistema za oskrbo z električno energijo enote v mirovanju (A) za vsako veljavno napetost ‚enopolnega‘ voda za oskrbo z električno energijo; |
| --- | --- |

(ii)

največja poraba toka ‚enopolnega‘ sistema za oskrbo z električno energijo enote v mirovanju (A) za vsako veljavno napetost ‚enopolnega‘ voda za oskrbo z električno energijo;

| (iii) | za vsak pas upravljanja frekvence, opredeljen v specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, kadar so na voljo:






  (1) | največji interferenčni tok (A) in veljavno pravilo seštevanja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

za vsak pas upravljanja frekvence, opredeljen v specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, kadar so na voljo:

(1)

največji interferenčni tok (A) in veljavno pravilo seštevanja;

| (2) | največje magnetno polje (dBμA/m), polje sevanja in polje zaradi povratnega toka ter veljavno pravilo seštevanja; |
| --- | --- |

(2)

največje magnetno polje (dBμA/m), polje sevanja in polje zaradi povratnega toka ter veljavno pravilo seštevanja;

| (3) | najmanjša impedanca vozila (v ohmih); |
| --- | --- |

(3)

najmanjša impedanca vozila (v ohmih);

| (iv) | Primerljivi parametri, določeni v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, če so na voljo. |
| --- | --- |

(iv)

Primerljivi parametri, določeni v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, če so na voljo.

| (27) | Za enote, za katere se uporabljajo pogoji iz točke 7.1.1.5.1, se navede skladnost/neskladnost enote z zahtevami iz točk 7.1.1.5.1(19) do (22).“; |
| --- | --- |

(27)

Za enote, za katere se uporabljajo pogoji iz točke 7.1.1.5.1, se navede skladnost/neskladnost enote z zahtevami iz točk 7.1.1.5.1(19) do (22).“;

| (111) | vstavi se naslednja točka 4.2.13:
  „4.2.13   Zahteve v zvezi z vmesniki s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlaka v vozilu









  (1) | Ta osnovni parameter opisuje zahteve za vmesnike, ki se uporabljajo za enote, opremljene z ETCS v vozilu in namenjene za opremljanje s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlaka v vozilu do stopnje avtomatizacije 2. Zahteve se nanašajo na funkcionalnost, potrebno za upravljanje vlaka do stopnje avtomatizacije 2, kot je opredeljena v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| --- | --- | --- |

(111)

vstavi se naslednja točka 4.2.13:

„4.2.13   Zahteve v zvezi z vmesniki s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlaka v vozilu

(1)

| (2) | Zahteve, ki veljajo za enote v zvezi z njihovim vmesnikom z ETCS v vozilu in se nanašajo na funkcijo vmesnika vlaka ‚avtomatizirana vožnja‘, ko je ATO nameščen, so opredeljene v specifikaciji iz indeksa [B] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kadar se funkcionalnost GoA1/2 ATO v vozilu izvaja v novo razvitih konstrukcijah vozil, se uporabita indeks [84] in [88] Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kadar se funkcionalnost GoA1/2 ATO v vozilu izvaja v obstoječih tipih vozil in tirnih vozilih v obratovanju, se uporabi indeks [84], indeks [88] pa se lahko uporablja prostovoljno.“; |
| --- | --- |

(4)

| (112) | točka 4.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.3   Funkcionalna in tehnična specifikacija za vmesnike

  4.3.1   Vmesnik s podsistemom ‚energija‘



  Preglednica 6


  Vmesnik s podsistemom ‚energija‘









  Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila | Referenčna TSI energija |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Profili | 4.2.3.1 | Profil odjemnika toka | 4.2.10 |
| Geometrija glave odjemnika toka | 4.2.8.2.9.2 | Dodatek D |
| Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc | 4.2.8.2.2 | Napetost in frekvenca | 4.2.3 |
| Največji tok iz voznega voda | 4.2.8.2.4 | Zmogljivost napajanja z električno energijo za vleko | 4.2.4 |
| Faktor moči | 4.2.8.2.6 | Zmogljivost napajanja z električno energijo za vleko | 4.2.4 |
| Največji tok v mirovanju | 4.2.8.2.5 | Tok v mirovanju | 4.2.5 |
| Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod | 4.2.8.2.3 | Regenerativno zaviranje | 4.2.6 |
| Funkcija merjenja porabe energije | 4.2.8.2.8 | Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi | 4.2.17 |
| Višina odjemnika toka | 4.2.8.2.9.1 | Geometrija voznega voda | 4.2.9 |
| Geometrija glave odjemnika toka | 4.2.8.2.9.2 |
| Material kontaktnih gibljivih vezi | 4.2.8.2.9.4 | Material kontaktnega vodnika | 4.2.14 |
| Statična kontaktna sila odjemnika toka | 4.2.8.2.9.5 | Srednja kontaktna sila | 4.2.11 |
| Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka | 4.2.8.2.9.6 | Dinamično vedenje in kakovost odjema toka | 4.2.12 |
| Razporeditev odjemnikov toka | 4.2.8.2.9.7 | Razmik odjemnikov toka | 4.2.13 |
| Vožnja skozi odseke ločevanja faz ali sistemov | 4.2.8.2.9.8 | Odseki ločevanja: | |
| — | faza |

(112)

točka 4.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.3   Funkcionalna in tehnična specifikacija za vmesnike

4.3.1   Vmesnik s podsistemom ‚energija‘

Preglednica 6

Vmesnik s podsistemom ‚energija‘

Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Referenčna TSI energija

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Profili

4.2.3.1

Profil odjemnika toka

4.2.10

Geometrija glave odjemnika toka

4.2.8.2.9.2

Dodatek D

Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc

4.2.8.2.2

Napetost in frekvenca

4.2.3

Največji tok iz voznega voda

4.2.8.2.4

Zmogljivost napajanja z električno energijo za vleko

4.2.4

Faktor moči

4.2.8.2.6

Zmogljivost napajanja z električno energijo za vleko

4.2.4

Največji tok v mirovanju

4.2.8.2.5

Tok v mirovanju

4.2.5

Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod

4.2.8.2.3

Regenerativno zaviranje

4.2.6

Funkcija merjenja porabe energije

4.2.8.2.8

Sistem za zbiranje podatkov o energiji ob progi

4.2.17

Višina odjemnika toka

4.2.8.2.9.1

Geometrija voznega voda

4.2.9

Geometrija glave odjemnika toka

4.2.8.2.9.2

Material kontaktnih gibljivih vezi

4.2.8.2.9.4

Material kontaktnega vodnika

4.2.14

Statična kontaktna sila odjemnika toka

4.2.8.2.9.5

Srednja kontaktna sila

4.2.11

Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka

4.2.8.2.9.6

Dinamično vedenje in kakovost odjema toka

4.2.12

Razporeditev odjemnikov toka

4.2.8.2.9.7

Razmik odjemnikov toka

4.2.13

Vožnja skozi odseke ločevanja faz ali sistemov

4.2.8.2.9.8

Odseki ločevanja:

—

faza

4.2.15

| — | sistem |
| --- | --- |

—

sistem

4.2.16

Električna zaščita vlaka

4.2.8.2.10

Ureditev usklajevanja električne zaščite

4.2.7

Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC

4.2.8.2.7

Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC za napajalni sistem za vleko

4.2.8

4.3.2   Vmesnik s podsistemom ‚infrastruktura‘

Preglednica 7

Vmesniki s podsistemom ‚infrastruktura‘

| Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila | Referenčna TSI infrastruktura |
| --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Kinematični profil tirnih vozil | 4.2.3.1 | Svetli profil | 4.2.3.1 |
| Medtirna razdalja | 4.2.3.2 |
| Najmanjši polmer vertikalnega loka | 4.2.3.5 |
| Parameter osne obremenitve | 4.2.3.2.1 | Odpor tira na navpične obremenitve | 4.2.6.1 |
| Prečni odpor tira
  Odpornost novih mostov na prometne obremenitve | 4.2.6.3
  4.2.7.1 |
| Enakovredna navpična obremenitev za nove zemeljske objekte in učinki pritiska zemlje | 4.2.7.2 |
| Odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve | 4.2.7.4 |
| Dinamično vozno vedenje | 4.2.3.4.2 | Primanjkljaj nadvišanja | 4.2.4.3 |
| Vozne dinamične mejne vrednosti obremenitve tira | 4.2.3.4.2.2 | Odpor tira na navpične obremenitve | 4.2.6.1 |
| Prečni odpor tira | 4.2.6.3 |
| Ekvivalentna koničnost | 4.2.3.4.3 | Ekvivalentna koničnost | 4.2.4.5 |
| Geometrijske značilnosti kolesnih dvojic | 4.2.3.5.2.1 | Nazivna tirna širina | 4.2.4.1 |
| Geometrijske značilnosti koles | 4.2.3.5.2.2 | Profil glave tirnice na odprti progi | 4.2.4.6 |
| Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino | 4.2.3.5.3 | Geometrija kretnic in tirnih križišč v obratovanju | 4.2.5.3 |
| Najmanjši polmer loka zavoja | 4.2.3.6 | Najmanjši polmer horizontalnega loka | 4.2.3.4 |
| Največji povprečni pojemek | 4.2.4.5.1 | Vzdolžni odpor tira | 4.2.6.2 |
| Vplivi zaradi vleke in zaviranja | 4.2.7.1.5 |
| Učinek zračnega toka ob vlaku | 4.2.6.2.1 | Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov | 4.2.7.3 |
| Sunek čelnega tlaka | 4.2.6.2.2 | Največje nihanje tlaka v predorih | 4.2.10.1 |
| Največje nihanje tlaka v predorih | 4.2.6.2.3 | Medtirna razdalja | 4.2.3.2 |
| Bočni veter | 4.2.6.2.4 | Vpliv bočnih vetrov | 4.2.10.2 |
| Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo | 4.2.6.2.5 | Privzdigovanje tolčenca | 4.2.10.3 |
| Sistem za praznjenje stranišč | 4.2.11.3 | Praznjenje stranišč | 4.2.12.2 |
| Zunanje čiščenje v pralnici | 4.2.11.2.2 | Naprave za čiščenje zunanjosti vlaka | 4.2.12.3 |
| Vmesnik za oskrbo z vodo | 4.2.11.5 | Oskrba z vodo | 4.2.12.4 |
| Oprema za polnjenje goriva | 4.2.11.7 | Polnjenje z gorivom | 4.2.12.5 |
| Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir | 4.2.11.6 | Stacionarna oskrba z električno energijo | 4.2.12.6 |

Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Referenčna TSI infrastruktura

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Kinematični profil tirnih vozil

4.2.3.1

Svetli profil

4.2.3.1

Medtirna razdalja

4.2.3.2

Najmanjši polmer vertikalnega loka

4.2.3.5

Parameter osne obremenitve

4.2.3.2.1

Odpor tira na navpične obremenitve

4.2.6.1

Prečni odpor tira

Odpornost novih mostov na prometne obremenitve

4.2.6.3

4.2.7.1

Enakovredna navpična obremenitev za nove zemeljske objekte in učinki pritiska zemlje

4.2.7.2

Odpornost obstoječih mostov in zemeljskih objektov na prometne obremenitve

4.2.7.4

Dinamično vozno vedenje

4.2.3.4.2

Primanjkljaj nadvišanja

4.2.4.3

Vozne dinamične mejne vrednosti obremenitve tira

4.2.3.4.2.2

Odpor tira na navpične obremenitve

4.2.6.1

Prečni odpor tira

4.2.6.3

Ekvivalentna koničnost

4.2.3.4.3

Ekvivalentna koničnost

4.2.4.5

Geometrijske značilnosti kolesnih dvojic

4.2.3.5.2.1

Nazivna tirna širina

4.2.4.1

Geometrijske značilnosti koles

4.2.3.5.2.2

Profil glave tirnice na odprti progi

4.2.4.6

Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino

4.2.3.5.3

Geometrija kretnic in tirnih križišč v obratovanju

4.2.5.3

Najmanjši polmer loka zavoja

4.2.3.6

Najmanjši polmer horizontalnega loka

4.2.3.4

Največji povprečni pojemek

4.2.4.5.1

Vzdolžni odpor tira

4.2.6.2

Vplivi zaradi vleke in zaviranja

4.2.7.1.5

Učinek zračnega toka ob vlaku

4.2.6.2.1

Odpornost novih konstrukcij nad tiri ali v bližini tirov

4.2.7.3

Sunek čelnega tlaka

4.2.6.2.2

Največje nihanje tlaka v predorih

4.2.10.1

Največje nihanje tlaka v predorih

4.2.6.2.3

Medtirna razdalja

4.2.3.2

Bočni veter

4.2.6.2.4

Vpliv bočnih vetrov

4.2.10.2

Aerodinamični učinek na tir s tirno gredo

4.2.6.2.5

Privzdigovanje tolčenca

4.2.10.3

Sistem za praznjenje stranišč

4.2.11.3

Praznjenje stranišč

4.2.12.2

Zunanje čiščenje v pralnici

4.2.11.2.2

Naprave za čiščenje zunanjosti vlaka

4.2.12.3

Vmesnik za oskrbo z vodo

4.2.11.5

Oskrba z vodo

4.2.12.4

Oprema za polnjenje goriva

4.2.11.7

Polnjenje z gorivom

4.2.12.5

Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir

4.2.11.6

Stacionarna oskrba z električno energijo

4.2.12.6

4.3.3   Vmesnik s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘

Preglednica 8

Vmesnik s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘

| Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila | Referenčna TSI obratovanje |
| --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Reševalna spenjača | 4.2.2.2.4 | Dogovorjeni postopek ob nepredvidenih dogodkih | 4.2.3.6.3 |
| Parameter osne obremenitve | 4.2.3.2 | Sestava vlaka | 4.2.2.5 |
| Zavorna zmogljivost | 4.2.4.5 | Zaviranje vlaka | 4.2.2.6 |
| Zunanje čelne in zadnje luči | 4.2.7.1 | Vidnost vlaka | 4.2.2.1 |
| Hupa | 4.2.7.2 | Slišnost vlaka | 4.2.2.2 |
| Zunanja vidljivost | 4.2.9.1.3 | Zahteve glede poznavanja progovnih signalov in signalnih oznak | 4.2.2.8 |
| Optične značilnosti vetrobranskega stekla | 4.2.9.2.2 |
| Notranja razsvetljava | 4.2.9.1.8 |
| Funkcija nadzora dejavnosti strojevodje | 4.2.9.3.1 | Pazljivost strojevodje | 4.2.2.9 |
| Snemalna naprava | 4.2.9.6 | Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku | 4.2.3.5
  Dodatek I |

Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Referenčna TSI obratovanje

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Reševalna spenjača

4.2.2.2.4

Dogovorjeni postopek ob nepredvidenih dogodkih

4.2.3.6.3

Parameter osne obremenitve

4.2.3.2

Sestava vlaka

4.2.2.5

Zavorna zmogljivost

4.2.4.5

Zaviranje vlaka

4.2.2.6

Zunanje čelne in zadnje luči

4.2.7.1

Vidnost vlaka

4.2.2.1

Hupa

4.2.7.2

Slišnost vlaka

4.2.2.2

Zunanja vidljivost

4.2.9.1.3

Zahteve glede poznavanja progovnih signalov in signalnih oznak

4.2.2.8

Optične značilnosti vetrobranskega stekla

4.2.9.2.2

Notranja razsvetljava

4.2.9.1.8

Funkcija nadzora dejavnosti strojevodje

4.2.9.3.1

Pazljivost strojevodje

4.2.2.9

Snemalna naprava

4.2.9.6

Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku

4.2.3.5

Dodatek I

4.3.4   Vmesnik s podsistemom ‚vodenje-upravljanje in signalizacija‘

Preglednica 9

Vmesnik s podsistemom ‚vodenje-upravljanje in signalizacija‘

| Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila | Referenčna TSI vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Profili | 4.2.3.1 | Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu | 4.2.2 |
| Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za ugotavljanje lokacije vlakov na podlagi tirnih tokokrogov | 4.2.3.3.1.1 | Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila | 4.2.10 |
| Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.11 |
| Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za ugotavljanje lokacije vlakov na podlagi osnih števcev | 4.2.3.3.1.2 | Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila | 4.2.10 |
| Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.11 |
| Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s kabelskimi zankami | 4.2.3.3.1.3 | Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila | 4.2.10 |
| Dinamično vozno vedenje | 4.2.3.4.2 | ETCS v vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil | 4.2.2 |
| Tip zavornega sistema | 4.2.4.3 |
| Nadzorna enota za zasilno zaviranje | 4.2.4.4.1 |
| Nadzorna enota za delovno zaviranje | 4.2.4.4.2 |
| Nadzorna enota za dinamično zaviranje | 4.2.4.4.4 |
| Magnetna tirna zavora | 4.2.4.8.2 |
| Tirna zavora na vrtinčne tokove | 4.2.4.8.3 |
| Odpiranje vrat | 4.2.5.5.6 |
| Zahteve za zmogljivost | 4.2.8.1.2 |
| Največja moč in tok iz voznega voda | 4.2.8.2.4 |
| Odseki ločevanja | 4.2.8.2.9 8 |
| Vozniški pult – Ergonomija | 4.2.9.1.6 |
| Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za osebje za ranžiranje | 4.2.9.3.6 |
| Zahteve za upravljanje načinov ETCS | 4.2.9.3.8 |
| Stanje vleke | 4.2.9.3.9 |
| Nadzor dima | 4.2.10.4.2 |
| Zmogljivost zasilnega zaviranja | 4.2.4.5.2 | Zagotovljena zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka | 4.2.2 |
| Zmogljivost delovnega zaviranja | 4.2.4.5.3 |
| Čelne luči | 4.2.7.1.1 | Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.15 |
| Zunanja vidljivost | 4.2.9.1.3 | Vidljivost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.15 |
| Optične značilnosti | 4.2.9.2.2 |
| Snemalna naprava | 4.2.9.6 | Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene | 4.2.14 |
| Nadzorna enota za dinamično zaviranje (nadzorna enota za regenerativno zaviranje) | 4.2.4.4.4 | Konfiguracija DMI sistema ETCS | 4.2.12 |
| Magnetna tirna zavora (nadzorna enota) | 4.2.4.8.2 |
| Tirna zavora na vrtinčne tokove(nadzorna enota) | 4.2.4.8.3 |
| Odseki ločevanja | 4.2.8.2.9.8 |
| Nadzor dima | 4.2.10.4.2 |
| Zahteve v zvezi z vmesniki s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlakov | 4.2.13 | Funkcionalnost ATO v vozilu | 4.2.18 |
| Specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami | Specifikacija, navedena v preglednici A.2 iz indeksa 84 Dodatka A k TSI CCS |
| ATO V VOZILU/FFFIS ZA TIRNA VOZILA | Specifikacija, navedena v preglednici A.2 iz indeksa 88 Dodatka A k TSI CCS |
| ETCS v vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil | 4.2.2 |

Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Referenčna TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Profili

4.2.3.1

Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu

4.2.2

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za ugotavljanje lokacije vlakov na podlagi tirnih tokokrogov

4.2.3.3.1.1

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila

4.2.10

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.11

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za ugotavljanje lokacije vlakov na podlagi osnih števcev

4.2.3.3.1.2

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila

4.2.10

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.11

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s kabelskimi zankami

4.2.3.3.1.3

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila

4.2.10

Dinamično vozno vedenje

4.2.3.4.2

ETCS v vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil

4.2.2

Tip zavornega sistema

4.2.4.3

Nadzorna enota za zasilno zaviranje

4.2.4.4.1

Nadzorna enota za delovno zaviranje

4.2.4.4.2

Nadzorna enota za dinamično zaviranje

4.2.4.4.4

Magnetna tirna zavora

4.2.4.8.2

Tirna zavora na vrtinčne tokove

4.2.4.8.3

Odpiranje vrat

4.2.5.5.6

Zahteve za zmogljivost

4.2.8.1.2

Največja moč in tok iz voznega voda

4.2.8.2.4

Odseki ločevanja

4.2.8.2.9 8

Vozniški pult – Ergonomija

4.2.9.1.6

Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za osebje za ranžiranje

4.2.9.3.6

Zahteve za upravljanje načinov ETCS

4.2.9.3.8

Stanje vleke

4.2.9.3.9

Nadzor dima

4.2.10.4.2

Zmogljivost zasilnega zaviranja

4.2.4.5.2

Zagotovljena zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka

4.2.2

Zmogljivost delovnega zaviranja

4.2.4.5.3

Čelne luči

4.2.7.1.1

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.15

Zunanja vidljivost

4.2.9.1.3

Vidljivost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.15

Optične značilnosti

4.2.9.2.2

Snemalna naprava

4.2.9.6

Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

4.2.14

Nadzorna enota za dinamično zaviranje (nadzorna enota za regenerativno zaviranje)

4.2.4.4.4

Konfiguracija DMI sistema ETCS

4.2.12

Magnetna tirna zavora (nadzorna enota)

4.2.4.8.2

Tirna zavora na vrtinčne tokove(nadzorna enota)

4.2.4.8.3

Odseki ločevanja

4.2.8.2.9.8

Nadzor dima

4.2.10.4.2

Zahteve v zvezi z vmesniki s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlakov

4.2.13

Funkcionalnost ATO v vozilu

4.2.18

Specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami

Specifikacija, navedena v preglednici A.2 iz indeksa 84 Dodatka A k TSI CCS

ATO V VOZILU/FFFIS ZA TIRNA VOZILA

Specifikacija, navedena v preglednici A.2 iz indeksa 88 Dodatka A k TSI CCS

ETCS v vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil

4.2.2

4.3.5   Vmesnik s podsistemom ‚telematske aplikacije‘

Preglednica 10

Vmesnik s podsistemom ‚telematske aplikacije‘

| Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila | Referenčna TSI telematske aplikacije za potniški promet |
| --- | --- |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Informacije za potnike (funkcionalno ovirane osebe) | 4.2.5 | Naprava za prikazovanje v vozilu | 4.2.13.1 |
| Sistem za obveščanje potnikov | 4.2.5.2 | Samodejni glas in napovedi | 4.2.13.2“ |
| Informacije za potnike (funkcionalno ovirane osebe) | 4.2.5 |

Referenčna TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Referenčna TSI telematske aplikacije za potniški promet

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Informacije za potnike (funkcionalno ovirane osebe)

4.2.5

Naprava za prikazovanje v vozilu

4.2.13.1

Sistem za obveščanje potnikov

4.2.5.2

Samodejni glas in napovedi

4.2.13.2“

Informacije za potnike (funkcionalno ovirane osebe)

4.2.5

| (113) | v točki 4.4(4) se „oddelku 4.2.12.4“ nadomesti s „točki 4.2.12.4“; |
| --- | --- |

(113)

v točki 4.4(4) se „oddelku 4.2.12.4“ nadomesti s „točki 4.2.12.4“;

| (114) | v točki 4.5(1) se „oddelka 3“ nadomesti s „poglavja 3“; |
| --- | --- |

(114)

v točki 4.5(1) se „oddelka 3“ nadomesti s „poglavja 3“;

| (115) | v točki 4.5(2) se „oddelka 4.2“ nadomesti s „točke 4.2“; |
| --- | --- |

(115)

v točki 4.5(2) se „oddelka 4.2“ nadomesti s „točke 4.2“;

| (116) | v točki 4.8(2) se „v oddelku 4.2.12“ nadomesti z „v točki 4.2.12“; |
| --- | --- |

(116)

v točki 4.8(2) se „v oddelku 4.2.12“ nadomesti z „v točki 4.2.12“;

| (117) | točka 4.9 se nadomesti z naslednjim:
  „4.9   Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil

  Parametri podsistema ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘, ki jih mora uporabljati prevoznik v železniškem prometu za namene preverjanja združljivosti s progo, so opisani v Dodatku D1 k TSI vodenje in upravljanje prometa.“; |
| --- | --- |

(117)

točka 4.9 se nadomesti z naslednjim:

„4.9   Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil

Parametri podsistema ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘, ki jih mora uporabljati prevoznik v železniškem prometu za namene preverjanja združljivosti s progo, so opisani v Dodatku D1 k TSI vodenje in upravljanje prometa.“;

| (118) | v točki 5.1(3), tretja alinea, se „v oddelku 6.1“ nadomesti z „v točki 6.1“; |
| --- | --- |

(118)

v točki 5.1(3), tretja alinea, se „v oddelku 6.1“ nadomesti z „v točki 6.1“;

| (119) | v točki 5.2(1) se „oddelku 6.1.5“ nadomesti s „točki 6.1.5“; |
| --- | --- |

(119)

v točki 5.2(1) se „oddelku 6.1.5“ nadomesti s „točki 6.1.5“;

| (120) | v točki 5.3.1(1) se „indeksa 66“ nadomesti z „indeksa [36]“, besedilo opombe pa se nadomesti z naslednjim:






  „Opomba: | tipi samodejnih spenjač, ki niso tip 10, se ne štejejo za komponento interoperabilnosti (specifikacija ni javno dostopna).“; |
| --- | --- | --- |

(120)

v točki 5.3.1(1) se „indeksa 66“ nadomesti z „indeksa [36]“, besedilo opombe pa se nadomesti z naslednjim:

„Opomba:

| (121) | v točki 5.3.2(1) se vsi sklici na „indeks 67“ nadomestijo s sklici na „indeks [37]“, vsi sklici na „indeks 68“ pa s sklici na „indeks [38]“; |
| --- | --- |

(121)

v točki 5.3.2(1) se vsi sklici na „indeks 67“ nadomestijo s sklici na „indeks [37]“, vsi sklici na „indeks 68“ pa s sklici na „indeks [38]“;

| (122) | v točki 5.3.3(1) se „indeksa 69“ nadomesti z „indeksa [39]“; |
| --- | --- |

(122)

v točki 5.3.3(1) se „indeksa 69“ nadomesti z „indeksa [39]“;

| (123) | v točki 5.3.4(4) se „oddelku 4.2.3.5.2.2“ nadomesti s „točki 4.2.3.5.2.2.“; |
| --- | --- |

(123)

v točki 5.3.4(4) se „oddelku 4.2.3.5.2.2“ nadomesti s „točki 4.2.3.5.2.2.“;

| (124) | v točki 5.3.4a se točka 2 se nadomesti z naslednjo:

  „Samodejni sistem s spremenljivo tirno širno je skladen z zahtevami iz točke 4.2.3.5.3; te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnost, kot je določeno v točki 6.1.3.1a.“; |
| --- | --- |

(124)

v točki 5.3.4a se točka 2 se nadomesti z naslednjo:

„Samodejni sistem s spremenljivo tirno širno je skladen z zahtevami iz točke 4.2.3.5.3; te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnost, kot je določeno v točki 6.1.3.1a.“;

| (125) | točke 5.3.6 do 5.3.15 se nadomestijo z naslednjim:
  „5.3.6   Čelne luči









  (1) | Čelna luč se projektira in oceni brez kakršnih koli omejitev glede njenega področja uporabe. |
| --- | --- | --- |

(125)

točke 5.3.6 do 5.3.15 se nadomestijo z naslednjim:

„5.3.6   Čelne luči

(1)

| (2) | Čelna luč je skladna z zahtevami glede barve in svetlosti, opredeljenimi v točki 4.2.7.1.1. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(2)

5.3.7   Pozicijske luči

| (1) | Pozicijska luč se projektira in oceni brez kakršnih koli omejitev glede njenega področja uporabe. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Pozicijska luč je skladna z zahtevami glede barve in svetlosti, opredeljenimi v točki 4.2.7.1.2. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(2)

5.3.8   Zadnje luči

| (1) | Zadnja luč se projektira in oceni za področje uporabe: stalna luč ali prenosljiva luč. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Zadnja luč je skladna z zahtevami glede barve in svetlosti, opredeljenimi v točki 4.2.7.1.3. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Pri prenosljivih zadnjih lučeh je vmesnik za pritrditev na vozilo v skladu z Dodatkom E k TSI tovorni vagoni. |
| --- | --- |

(3)

5.3.9   Hupe

| (1) | Hupa se projektira in oceni za področje uporabe, ki je opredeljeno z njeno ravnjo zvočnega tlaka na referenčnem vozilu (ali referenčni vgradnji); na to značilnost lahko vpliva vgradnja hupe na določeno vozilo. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hupa je skladna z zahtevami glede zvoka signalov, opredeljenimi v točki 4.2.7.2.1. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(2)

5.3.10   Odjemnik toka

Odjemnik toka se projektira in oceni za področje uporabe, opredeljeno z:

| (1) | Vrsto enega ali več napetostnih sistemov, kot so opredeljeni v točki 4.2.8.2.1.
  Če je projektiran za različne napetostne sisteme, se upoštevajo različni sklopi zahtev. |
| --- | --- |

(1)

Vrsto enega ali več napetostnih sistemov, kot so opredeljeni v točki 4.2.8.2.1.

Če je projektiran za različne napetostne sisteme, se upoštevajo različni sklopi zahtev.

| (2) | Eno izmed treh geometrij glave odjemnika toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.2. |
| --- | --- |

(2)

Eno izmed treh geometrij glave odjemnika toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.2.

| (3) | Kapaciteto toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.4. |
| --- | --- |

(3)

Kapaciteto toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.4.

| (4) | Najvišjim tokom v mirovanju za sisteme AC in DC, opredeljenim v točki 4.2.8.2.5. Pri sistemih dovoda DC 1,5 kV se upošteva material kontaktnega vodnika. |
| --- | --- |

(4)

Najvišjim tokom v mirovanju za sisteme AC in DC, opredeljenim v točki 4.2.8.2.5. Pri sistemih dovoda DC 1,5 kV se upošteva material kontaktnega vodnika.

| (5) | Najvišjo delovno hitrostjo: ocenjevanje najvišje delovne hitrosti se opravi v skladu s točko 4.2.8.2.9.6. |
| --- | --- |

(5)

Najvišjo delovno hitrostjo: ocenjevanje najvišje delovne hitrosti se opravi v skladu s točko 4.2.8.2.9.6.

| (6) | Razpon višine za dinamično vedenje: standardni in/ali za sisteme tirne širine 1 520 mm ali 1 524 mm. |
| --- | --- |

(6)

Razpon višine za dinamično vedenje: standardni in/ali za sisteme tirne širine 1 520 mm ali 1 524 mm.

| (7) | Zgoraj navedene zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(7)

Zgoraj navedene zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti.

| (8) | Na ravni komponente interoperabilnosti se oceni tudi delovni razpon v višini odjemnika toka, opredeljen v točki 4.2.8.2.9.1.2, geometrija glave odjemnika toka, opredeljena v točki 4.2.8.2.9.2, kapaciteta odjemnika toka, opredeljena v točki 4.2.8.2.9.3, statična kontaktna sila odjemnika toka, opredeljena v točki 4.2.8.2.9.5, in dinamično vedenje samega odjemnika toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.6. |
| --- | --- |

(8)

Na ravni komponente interoperabilnosti se oceni tudi delovni razpon v višini odjemnika toka, opredeljen v točki 4.2.8.2.9.1.2, geometrija glave odjemnika toka, opredeljena v točki 4.2.8.2.9.2, kapaciteta odjemnika toka, opredeljena v točki 4.2.8.2.9.3, statična kontaktna sila odjemnika toka, opredeljena v točki 4.2.8.2.9.5, in dinamično vedenje samega odjemnika toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.6.

5.3.11   Kontaktne gibljive vezi

Kontaktne gibljive vezi so zamenljivi deli glave odjemnika toka, ki so v stiku s kontaktnim vodnikom. Kontaktne gibljive vezi se projektirajo in ocenijo za področje uporabe, opredeljeno z:

| (1) | njihovo geometrijo, opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.4.1; |
| --- | --- |

(1)

njihovo geometrijo, opredeljeno v točki 4.2.8.2.9.4.1;

| (2) | materialom kontaktnih gibljivih vezi, opredeljenim v točki 4.2.8.2.9.4.2; |
| --- | --- |

(2)

materialom kontaktnih gibljivih vezi, opredeljenim v točki 4.2.8.2.9.4.2;

| (3) | vrsto enega ali več napetostnih sistemov, kot so opredeljeni v točki 4.2.8.2.1; |
| --- | --- |

(3)

vrsto enega ali več napetostnih sistemov, kot so opredeljeni v točki 4.2.8.2.1;

| (4) | kapaciteto toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.4.; |
| --- | --- |

(4)

kapaciteto toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.4.;

| (5) | najvišjim tokom v mirovanju, opredeljenim v točki 4.2.8.2.5. |
| --- | --- |

(5)

najvišjim tokom v mirovanju, opredeljenim v točki 4.2.8.2.5.

| (6) | Zgoraj navedene zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(6)

Zgoraj navedene zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti.

5.3.12   Glavni prekinjevalec električnega tokokroga

Glavni prekinjevalec električnega tokokroga se projektira in oceni za področje uporabe, opredeljeno z:

| (1) | vrsto enega ali več napetostnih sistemov, kot so opredeljeni v točki 4.2.8.2.1; |
| --- | --- |

(1)

vrsto enega ali več napetostnih sistemov, kot so opredeljeni v točki 4.2.8.2.1;

| (2) | kapaciteto toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.4 (najvišji tok). |
| --- | --- |

(2)

kapaciteto toka, opredeljeno v točki 4.2.8.2.4 (najvišji tok).

| (3) | Zgoraj navedene zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Zgoraj navedene zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti.

| (4) | Sproženje je takšno, kot je navedeno v specifikaciji iz indeksa [22] Dodatka J-1 (glej točko 4.2.8.2.10); oceni se na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(4)

Sproženje je takšno, kot je navedeno v specifikaciji iz indeksa [22] Dodatka J-1 (glej točko 4.2.8.2.10); oceni se na ravni komponente interoperabilnosti.

5.3.13   Vozniški sedež

| (1) | Vozniški sedež se projektira in oceni za področje uporabe, opredeljeno z razponom možnih prilagoditev višine in vzdolžnega položaja. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vozniški sedež je skladen z zahtevami, opredeljenimi na ravni komponente v točki 4.2.9.1.5. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(2)

5.3.14   Priključki sistemov za praznjenje stranišč

| (1) | Priključek sistema za praznjenje stranišč se projektira in oceni brez kakršnih koli omejitev glede njegovega področja uporabe. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Priključek sistema za praznjenje stranišč je skladen z zahtevami glede mer, opredeljenimi v točki 4.2.11.3. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(2)

5.3.15   Dovodni priključki rezervoarja za vodo

| (1) | Dovodni priključek rezervoarja za vodo se projektira in oceni brez kakršnih koli omejitev glede njegovega področja uporabe. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Dovodni priključek rezervoarja za vodo je skladen z zahtevami glede mer, opredeljenimi v točki 4.2.11.5. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti.“; |
| --- | --- |

(2)

| (126) | v točki 6.1.1(3) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „V primeru posebnega primera, ki se nanaša na komponento, opredeljeno kot komponenta interoperabilnosti v oddelku 5.3, je lahko ustrezna zahteva del verifikacije na ravni komponente interoperabilnosti le, če je komponenta še naprej v skladu s poglavjema 4 in 5 ter če se posebni primer ne nanaša na nacionalni predpis.“; |
| --- | --- |

(126)

v točki 6.1.1(3) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„V primeru posebnega primera, ki se nanaša na komponento, opredeljeno kot komponenta interoperabilnosti v oddelku 5.3, je lahko ustrezna zahteva del verifikacije na ravni komponente interoperabilnosti le, če je komponenta še naprej v skladu s poglavjema 4 in 5 ter če se posebni primer ne nanaša na nacionalni predpis.“;

| (127) | točka 6.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.2   Uporaba modulov

  Moduli za ES-potrdilo o skladnosti komponent interoperabilnosti






  Modul CA | Notranji nadzor proizvodnje |
| --- | --- | --- |
| Modul CA1 | Notranji nadzor proizvodnje in verifikacija proizvoda z individualnim pregledom |
| Modul CA2 | Notranji nadzor proizvodnje in verifikacija proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih |
| Modul CB | ES-pregled tipa |
| Modul CC | Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje |
| Modul CD | Skladnost s tipom na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje |
| Modul CF | Skladnost s tipom na podlagi verifikacije izdelka |
| Modul CH | Skladnost na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti |
| Modul CH1 | Skladnost na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in ocenjevanja projektiranja |
| Modul CV | Validacija tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (primernost za uporabo) |

(127)

točka 6.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.2   Uporaba modulov

Moduli za ES-potrdilo o skladnosti komponent interoperabilnosti

Modul CA

Notranji nadzor proizvodnje

Modul CA1

Notranji nadzor proizvodnje in verifikacija proizvoda z individualnim pregledom

Modul CA2

Notranji nadzor proizvodnje in verifikacija proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih

Modul CB

ES-pregled tipa

Modul CC

Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje

Modul CD

Skladnost s tipom na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje

Modul CF

Skladnost s tipom na podlagi verifikacije izdelka

Modul CH

Skladnost na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti

Modul CH1

Skladnost na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in ocenjevanja projektiranja

Modul CV

Validacija tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (primernost za uporabo)

| (1) | Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s stalnim prebivališčem ali sedežem v Evropski uniji izbere enega od modulov ali kombinacijo modulov, navedenih v naslednji preglednici, za komponento, ki se ocenjuje.













  Točka TSI | Komponente, ki se ocenjujejo | Modul |
| --- | --- | --- | --- |
| CA | CA1 ali CA2 | CB + CC | CB + CD | CB + CF | CH | CH1 |
| 5.3.1 | Samodejna sredinska odbojna spenjača | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.2 | Ročna končna spenjača | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.3 | Vlečna reševalna spenjača | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.4 | Kolo | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.4a | Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.5 | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.6 | Čelna luč | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.7 | Pozicijska luč | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.8 | Zadnja luč | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.9 | Hupe | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.10 | Odjemnik toka | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.11 | Kontaktne gibljive vezi odjemnika toka | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.12 | Glavni prekinjevalec električnega tokokroga | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.13 | Vozniški sedež | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.14 | Priključki sistemov za praznjenje stranišč | X | | X | | | X | |
| 5.3.15 | Dovodni priključki rezervoarja za vodo | X | | X | | | X | |

(1)

Točka TSI

Komponente, ki se ocenjujejo

Modul

CA

CA1 ali CA2

CB + CC

CB + CD

CB + CF

CH

CH1

5.3.1

Samodejna sredinska odbojna spenjača

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.2

Ročna končna spenjača

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.3

Vlečna reševalna spenjača

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.4

Kolo

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.4a

Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.5

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.6

Čelna luč

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.7

Pozicijska luč

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.8

Zadnja luč

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.9

Hupe

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.10

Odjemnik toka

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.11

Kontaktne gibljive vezi odjemnika toka

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.12

Glavni prekinjevalec električnega tokokroga

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.13

Vozniški sedež

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.14

Priključki sistemov za praznjenje stranišč

X

X

X

5.3.15

Dovodni priključki rezervoarja za vodo

X

X

X

| (2) | Kadar se poleg zahtev iz oddelka 4.2 za ocenjevanje uporablja poseben postopek, je to opredeljeno v točki 6.1.3 spodaj.“; |
| --- | --- |

(2)

| (128) | točka 6.1.3 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.3   Posebni postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti

  6.1.3.1   Kolesa (točka 5.3.4)









  (1) | Mehanske značilnosti koles se dokažejo z izračuni mehanske trdnosti ob upoštevanju treh primerov obremenitve: ravna proga (sredinsko naravnana kolesna dvojica), zavoj (sledilni venec pritisnjen ob tirnico) in vožnja čez kretnice in tirna križišča (notranja površina sledilnega venca na tirnici), kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [40] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(128)

točka 6.1.3 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.3   Posebni postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti

6.1.3.1   Kolesa (točka 5.3.4)

(1)

| (2) | Merila odločanja za kovana in valjana kolesa so opredeljena v specifikaciji iz indeksa [40] Dodatka J-1; kadar izračun pokaže vrednosti, za katere ni mogoče uporabiti meril odločanja, je treba za dokaz skladnosti opraviti preskus v testnem okolju v skladu z isto specifikacijo. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Drugi tipi koles so dovoljeni za vozila, omejena na nacionalno uporabo. V tem primeru se merila za odločanje in napetostni kriteriji pri utrujanju materiala določijo v nacionalnih predpisih. Države članice te nacionalne predpise priglasijo. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Predpostavka pogojev obremenitve za najvišjo navpično statično silo se izrecno navede v tehnični dokumentaciji, kot je določeno v točki 4.2.12. |
| --- | --- |

(4)

Termomehansko vedenje

| (5) | Če se kolo uporablja za zaviranje enote z zavornjaki, ki delujejo na vozni površini kolesa, se kolo termomehansko preskusi ob upoštevanju največje predvidene zavorne energije. Za kolo se oceni skladnost v skladu s specifikacijo iz indeksa [40] Dodatka J-1, da se preveri, ali sta bočni premik kolesnega venca med zaviranjem in preostala obremenitev znotraj opredeljenih mejnih vrednosti odstopanj, uporabljenih pri navedenih merilih za odločanje. |
| --- | --- |

(5)

Verifikacija koles

| (6) | Vzpostavljen je postopek verifikacije, s katerim se v fazi proizvodnje zagotovi, da na varnost ne morejo škodljivo vplivati nikakršne okvare zaradi morebitne spremembe mehanskih značilnosti koles.
  Preverijo se natezna trdnost materiala v kolesu, trdnost tekalne površine, lomna žilavost, udarna odpornost, značilnosti materiala in čistost materiala.
  Postopek verifikacije določi vzorčenje serij, ki se uporablja za vsako značilnost, ki jo je treba preveriti. |
| --- | --- |

(6)

Preverijo se natezna trdnost materiala v kolesu, trdnost tekalne površine, lomna žilavost, udarna odpornost, značilnosti materiala in čistost materiala.

Postopek verifikacije določi vzorčenje serij, ki se uporablja za vsako značilnost, ki jo je treba preveriti.

| (7) | Druga metoda za ocenjevanje skladnosti koles je dovoljena pod enakimi pogoji kot za kolesne dvojice; ti pogoji so opisani v točki 6.2.3.7. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | V primeru inovativne zasnove, za katero proizvajalec nima dovolj pridobljenih izkušenj, bi bilo treba kolo oceniti glede primernosti za uporabo (modul CV; glej tudi točko 6.1.6).“; |
| --- | --- |

(8)

| (129) | točka 6.1.3.1a se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.3.1a   Samodejni sistem s spremenljivo tirno širino (točka 5.3.4a)









  (1) | Postopek ocenjevanja temelji na načrtu potrjevanja, ki zajema vse vidike iz točke 4.2.3.5.3 in točke 5.3.4a. |
| --- | --- | --- |

(129)

točka 6.1.3.1a se nadomesti z naslednjim:

„6.1.3.1a   Samodejni sistem s spremenljivo tirno širino (točka 5.3.4a)

(1)

| (2) | Načrt potrjevanja je skladen z analizo varnosti, ki se zahteva v točki 4.2.3.5.3, v njem pa se opredeli ocenjevanje, potrebno v vseh naslednjih različnih fazah:






  — | pregled projektiranja, |
| --- | --- | --- |

(2)

—

pregled projektiranja,

| — | statični preskusi (preskusi na preskusni napravi in preskusi vključenosti v tekalni sklop/enoto), |
| --- | --- |

—

statični preskusi (preskusi na preskusni napravi in preskusi vključenosti v tekalni sklop/enoto),

| — | preskus v napravah za menjavo tirne širine z reprezentativnimi pogoji obratovanja, |
| --- | --- |

—

preskus v napravah za menjavo tirne širine z reprezentativnimi pogoji obratovanja,

| — | preskusi na tirih z reprezentativnimi pogoji obratovanja. |
| --- | --- |

—

preskusi na tirih z reprezentativnimi pogoji obratovanja.

| (3) | V zvezi z dokazovanjem skladnosti s točko 4.2.3.5.3(5) se jasno dokumentirajo predpostavke, upoštevane za analizo varnosti v zvezi z vozilom, v katerega naj bi se sistem vključil, in profilom naloge navedenega vozila. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | V zvezi s samodejnim sistemom s spremenljivo tirno širino se lahko opravi ocena primernosti za uporabo (modul CV; glej tudi točko 6.1.6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Potrdilo, ki ga predloži priglašeni organ, pristojen za ocenjevanje skladnosti, vključuje pogoje za uporabo v skladu s točko 5.3.4a(1) ter vrste in pogoje obratovanja naprav za menjavo tirne širine, za katere je bil ocenjen samodejni sistem s spremenljivo tirno širino.“; |
| --- | --- |

(5)

| (130) | točke 6.1.3.2 do 6.1.3.8 se nadomestijo z naslednjim:
  „6.1.3.2   Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (točka 5.3.5)









  (1) | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles se preveri v skladu z metodologijo, opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [15] Dodatka J-1; |
| --- | --- | --- |

(130)

točke 6.1.3.2 do 6.1.3.8 se nadomestijo z naslednjim:

„6.1.3.2   Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (točka 5.3.5)

(1)

| (2) | V primeru inovativne zasnove, za katero proizvajalec nima dovolj pridobljenih izkušenj, bi bilo treba zaščitni sistem proti zdrsavanju koles oceniti glede primernosti za uporabo (modul CV; glej tudi točko 6.1.6). |
| --- | --- |

(2)

6.1.3.3   Čelne luči (točka 5.3.6)

| (1) | Barva in svetlost čelnih luči se preskusita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

6.1.3.4   Pozicijske luči (točka 5.3.7)

| (1) | Barva in svetlost pozicijskih luči in spektralna porazdelitev sevanja svetlobe pozicijskih luči se preskusita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

6.1.3.5   Zadnje luči (točka 5.3.8)

| (1) | Barva in svetlost zadnjih luči se preskusita v skladu s specifikacijo iz indeksa [20] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

6.1.3.6   Hupa (točka 5.3.9)

| (1) | Zvok in ravni zvočnega tlaka opozorilne hupe se izmeri in preveri v skladu s specifikacijo iz indeksa [21] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

6.1.3.7   Odjemnik toka (točka 5.3.10)

| (1) | Pri odjemnikih toka za sisteme DC se največji tok v mirovanju do mejnih vrednosti, opredeljenih v točki 4.2.8.2.5, preveri v naslednjih pogojih:






  — | odjemnik toka je v stiku z dvema navadnima bakrenima kontaktnima vodnikoma ali dvema srebrnima bakrenima kontaktnima vodnikoma prečnega prereza 100 mm2 (vsak) za sistem dovoda 1,5 kV; |
| --- | --- | --- |

(1)

—

odjemnik toka je v stiku z dvema navadnima bakrenima kontaktnima vodnikoma ali dvema srebrnima bakrenima kontaktnima vodnikoma prečnega prereza 100 mm2 (vsak) za sistem dovoda 1,5 kV;

| — | odjemnik toka je v stiku z enim bakrenim kontaktnim vodnikom prečnega prereza 100 mm2 za sistem dovoda 3 kV. |
| --- | --- |

—

odjemnik toka je v stiku z enim bakrenim kontaktnim vodnikom prečnega prereza 100 mm2 za sistem dovoda 3 kV.

| (1a) | Za odjemnike toka za sisteme DC se temperatura kontaktnega vodnika s tokom v mirovanju oceni z meritvami v skladu s specifikacijo iz indeksa [24] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1a)

| (2) | Statična kontaktna sila se pri vseh odjemnikih toka preveri v skladu s specifikacijo iz indeksa [23] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dinamično vedenje odjemnika toka v zvezi z odjemom toka se oceni s simulacijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [41] Dodatka J–1.
  Simulacije se opravijo z uporabo najmanj dveh različnih tipov voznega voda; podatki za simulacijo ustrezajo odsekom vodov, ki so v registru infrastrukture vpisani kot skladni s TSI (ES-izjava o skladnosti ali izjava v skladu s Priporočilom Komisije 2014/881/EU (*14)), in sicer za ustrezno hitrost in sistem oskrbe z električno energijo, do največje konstrukcijsko določene hitrosti predlaganega odjemnika toka, ki predstavlja komponento interoperabilnosti.
  Simulacija se sme opraviti z uporabo tipov voznega voda, ki so v postopku certificiranja za komponento interoperabilnosti ali izdaje izjave v skladu s Priporočilom Komisije 2011/622/EU (*15), pod pogojem, da izpolnjujejo druge zahteve TSI energija. Simulirana kakovost odjema toka je v skladu s točko 4.2.8.2.9.6 za dvig, srednjo kontaktno silo in standardni odklon za vsak posamezni vozni vod.
  Če so rezultati simulacije sprejemljivi, se na kraju samem izvede dinamični preskus z uporabo reprezentativnega odseka enega od dveh tipov voznih vodov, uporabljenih med simulacijo.
  Značilnosti medsebojnega delovanja se izmerijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [42] Dodatka J-1. V zvezi z merjenjem dviga se izmeri dvig vsaj dveh poligonacijskih ročic.
  Odjemnik toka, na katerem je bil opravljen preskus, se namesti na tirna vozila in proizvaja srednjo kontaktno silo med zgornjo in spodnjo omejitvijo do konstrukcijsko določene hitrosti odjemnika toka, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.9.6. Preskusi se opravijo v obeh smereh potovanja.
  Za odjemnike toka, ki so predvideni za obratovanje na sistemih tirne širine 1 435 mm in 1 668 mm, preskusi vključujejo odseke proge z nizko višino kontaktnega vodnika (opredeljeno kot 5,0 do 5,3 m) ter odseke proge z visoko višino kontaktnega vodnika (opredeljeno kot 5,5 do 5,75 m).
  Za odjemnike toka, ki so predvideni za obratovanje na sistemih tirne širine 1 520 mm in 1 524 mm, preskusi vključujejo odseke proge z višino kontaktnega vodnika med 6,0 in 6,3 m.
  Preskusi se opravijo za najmanj tri povečanja hitrosti do vključno konstrukcijsko določene hitrosti odjemnika toka, na katerem se opravlja preskus.
  Interval med zaporednimi preskusi ni večji od 50 km/h.
  Izmerjena kakovost odjema toka je v skladu s točko 4.2.8.2.9.6 za dvig in predstavlja srednjo kontaktno silo in standardni odmik ali pa odstotek iskrenja.
  Če se vsa zgoraj navedena ocenjevanja uspešno opravijo, se šteje, da je projektiranje odjemnika toka, na katerem je bil opravljen preskus, glede kakovosti odjema toka v skladu s TSI.
  Za uporabo odjemnika toka z ES-izjavo o verifikaciji pri različnih konstrukcijah tirnih vozil so v točki 6.2.3.20 na ravni tirnih vozil določeni dodatni preskusi, ki se nanašajo na kakovost odjema toka. |
| --- | --- |

(3)

Simulacije se opravijo z uporabo najmanj dveh različnih tipov voznega voda; podatki za simulacijo ustrezajo odsekom vodov, ki so v registru infrastrukture vpisani kot skladni s TSI (ES-izjava o skladnosti ali izjava v skladu s Priporočilom Komisije 2014/881/EU (*14)), in sicer za ustrezno hitrost in sistem oskrbe z električno energijo, do največje konstrukcijsko določene hitrosti predlaganega odjemnika toka, ki predstavlja komponento interoperabilnosti.

Simulacija se sme opraviti z uporabo tipov voznega voda, ki so v postopku certificiranja za komponento interoperabilnosti ali izdaje izjave v skladu s Priporočilom Komisije 2011/622/EU (*15), pod pogojem, da izpolnjujejo druge zahteve TSI energija. Simulirana kakovost odjema toka je v skladu s točko 4.2.8.2.9.6 za dvig, srednjo kontaktno silo in standardni odklon za vsak posamezni vozni vod.

Če so rezultati simulacije sprejemljivi, se na kraju samem izvede dinamični preskus z uporabo reprezentativnega odseka enega od dveh tipov voznih vodov, uporabljenih med simulacijo.

Značilnosti medsebojnega delovanja se izmerijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [42] Dodatka J-1. V zvezi z merjenjem dviga se izmeri dvig vsaj dveh poligonacijskih ročic.

Odjemnik toka, na katerem je bil opravljen preskus, se namesti na tirna vozila in proizvaja srednjo kontaktno silo med zgornjo in spodnjo omejitvijo do konstrukcijsko določene hitrosti odjemnika toka, kot je zahtevano v točki 4.2.8.2.9.6. Preskusi se opravijo v obeh smereh potovanja.

Za odjemnike toka, ki so predvideni za obratovanje na sistemih tirne širine 1 435 mm in 1 668 mm, preskusi vključujejo odseke proge z nizko višino kontaktnega vodnika (opredeljeno kot 5,0 do 5,3 m) ter odseke proge z visoko višino kontaktnega vodnika (opredeljeno kot 5,5 do 5,75 m).

Za odjemnike toka, ki so predvideni za obratovanje na sistemih tirne širine 1 520 mm in 1 524 mm, preskusi vključujejo odseke proge z višino kontaktnega vodnika med 6,0 in 6,3 m.

Preskusi se opravijo za najmanj tri povečanja hitrosti do vključno konstrukcijsko določene hitrosti odjemnika toka, na katerem se opravlja preskus.

Interval med zaporednimi preskusi ni večji od 50 km/h.

Izmerjena kakovost odjema toka je v skladu s točko 4.2.8.2.9.6 za dvig in predstavlja srednjo kontaktno silo in standardni odmik ali pa odstotek iskrenja.

Če se vsa zgoraj navedena ocenjevanja uspešno opravijo, se šteje, da je projektiranje odjemnika toka, na katerem je bil opravljen preskus, glede kakovosti odjema toka v skladu s TSI.

Za uporabo odjemnika toka z ES-izjavo o verifikaciji pri različnih konstrukcijah tirnih vozil so v točki 6.2.3.20 na ravni tirnih vozil določeni dodatni preskusi, ki se nanašajo na kakovost odjema toka.

6.1.3.8   Kontaktne gibljive vezi (točka 5.3.11)

| (1) | Kontaktne gibljive vezi se preverijo, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [43] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kontaktne gibljive vezi, ki so zamenljivi deli glave odjemnika toka, se glede kakovosti odjema toka preverijo enkrat istočasno z odjemnikom toka (glej točko 6.1.3.7). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V primeru uporabe materiala, za katerega proizvajalec nima dovolj pridobljenih izkušenj, bi bilo treba kontaktno gibljivo vez oceniti glede primernosti za uporabo (modul CV; glej tudi točko 6.1.6). |
| --- | --- |

(3)

(*14)  Priporočilo Komisije 2014/881/EU z dne 18. novembra 2014 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 356, 12.12.2014, str. 520)."

(*15)  Priporočilo Komisije 2011/622/EU z dne 20. septembra 2011 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 243, 21.9.2011, str. 23).“;"

| (131) | točka 6.1.4 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.4   Faze projektiranja, v katerih se zahteva ocenjevanje









  (1) | V Dodatku H je podrobno pojasnjeno, v katerih fazah projektiranja se opravi ocena v zvezi z zahtevami, ki veljajo za komponente interoperabilnosti:






  (a) | faza projektiranja in razvoj:






  (i) | pregled in/ali ocenjevanje projektiranja, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(131)

točka 6.1.4 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.4   Faze projektiranja, v katerih se zahteva ocenjevanje

(1)

(a)

faza projektiranja in razvoj:

(i)

pregled in/ali ocenjevanje projektiranja,

| (ii) | preskus tipa: preskus za preverjanje projektiranja, v skladu s točko 4.2, če je to v njej opredeljeno; |
| --- | --- |

(ii)

preskus tipa: preskus za preverjanje projektiranja, v skladu s točko 4.2, če je to v njej opredeljeno;

| (b) | faza proizvodnje: rutinski preskus preveritve skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

faza proizvodnje: rutinski preskus preveritve skladnosti proizvodnje.

Subjekt, zadolžen za ocenjevanje rutinskih preskusov, se določi v skladu z izbranim modulom ocenjevanja.

| (2) | Dodatek H je strukturiran v skladu s točko 4.2; zahteve in njihove ocene, ki veljajo za komponente interoperabilnosti, so opredeljene v točki 5.3 s sklicem na nekatere točke oddelka 4.2; kadar je primerno, se navede tudi sklic na podtočko točke 6.1.3 zgoraj.“; |
| --- | --- |

(2)

| (132) | točka 6.1.6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.6   Ocenjevanje primernosti za uporabo









  (1) | Ocenjevanje primernosti za uporabo v skladu s postopkom validacije tipa z obratovalnimi izkušnjami (modul CV) je lahko del postopka ocenjevanja za naslednje komponente interoperabilnosti:






  — | kolesa (glej točko 6.1.3.1); |
| --- | --- | --- | --- |

(132)

točka 6.1.6 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.6   Ocenjevanje primernosti za uporabo

(1)

—

kolesa (glej točko 6.1.3.1);

| — | samodejne sisteme s spremenljivo tirno širino (glej točko 6.1.3.1a); |
| --- | --- |

—

samodejne sisteme s spremenljivo tirno širino (glej točko 6.1.3.1a);

| — | zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (glej točko 6.1.3.2); |
| --- | --- |

—

zaščitni sistem proti zdrsavanju koles (glej točko 6.1.3.2);

| — | kontaktne gibljive vezi (glej točko 6.1.3.8). |
| --- | --- |

—

kontaktne gibljive vezi (glej točko 6.1.3.8).

| (2) | Pred začetkom preskusov delovanja se za certificiranje projektiranja komponente uporabi ustrezen modul (CB ali CH1); |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Preskus delovanja se organizira na predlog proizvajalca, ki mora za prispevek k takšnemu ocenjevanju pridobiti soglasje prevoznika v železniškem prometu.“; |
| --- | --- |

(3)

| (133) | v točki 6.2.2(4) se „oddelka 4.2“ nadomesti s „točke 4.2“; |
| --- | --- |

(133)

v točki 6.2.2(4) se „oddelka 4.2“ nadomesti s „točke 4.2“;

| (134) | točka 6.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.1   Pogoji obremenitve in tehtana masa (oddelek 4.2.2.10)









  (1) | Tehtana masa se izmeri za pogoj obremenitve, ki ustreza ‚konstrukcijsko določeni masi v stanju delovanja‘, razen za potrošni material, za katerega ni zahteve (sprejemljivo je na primer ‚mrtva masa‘). |
| --- | --- | --- |

(134)

točka 6.2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.1   Pogoji obremenitve in tehtana masa (oddelek 4.2.2.10)

(1)

| (2) | Druge pogoje obremenitve je dovoljeno opredeliti z izračuni. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kadar je vozilo opredeljeno kot skladno s tipom (v skladu s točkama 6.2.2 in 7.1.3):






  — | tehtana skupna masa vozila v pogoju obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘ deklarirane skupne mase vozila za ta tip ne presega za več kot 3 %, kar je navedeno v ES-potrdilu o pregledu tipa ali konstrukcije ter v tehnični dokumentaciji, opredeljeni v točki 4.2.12; |
| --- | --- | --- |

(3)

—

tehtana skupna masa vozila v pogoju obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘ deklarirane skupne mase vozila za ta tip ne presega za več kot 3 %, kar je navedeno v ES-potrdilu o pregledu tipa ali konstrukcije ter v tehnični dokumentaciji, opredeljeni v točki 4.2.12;

| — | poleg tega za enoto z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h, masa na os v pogojih obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ in ‚operativna masa pri normalnem koristnem tovoru‘ deklarirane mase na os za isti pogoj obremenitve ne presega za več kot 4 %.“; |
| --- | --- |

—

poleg tega za enoto z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h, masa na os v pogojih obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ in ‚operativna masa pri normalnem koristnem tovoru‘ deklarirane mase na os za isti pogoj obremenitve ne presega za več kot 4 %.“;

| (135) | v točki 6.2.3.3(1) se „indeksa 83“ nadomesti z „indeksa [9]“; |
| --- | --- |

(135)

v točki 6.2.3.3(1) se „indeksa 83“ nadomesti z „indeksa [9]“;

| (136) | točka 6.2.3.4 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.4   Dinamično vozno vedenje – tehnične zahteve (točka 4.2.3.4.2a)









  (1) | Za enote, ki so zasnovane za obratovanje na sistemu 1 435 mm, 1 524 mm ali 1 668 mm, se dokazovanje skladnosti opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] Dodatka J-1.
  Parametri, opisani v točkah 4.2.3.4.2.1 in 4.2.3.4.2.2, se ocenijo z uporabo meril, ki so opredeljena v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- | --- |

(136)

točka 6.2.3.4 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.4   Dinamično vozno vedenje – tehnične zahteve (točka 4.2.3.4.2a)

(1)

Parametri, opisani v točkah 4.2.3.4.2.1 in 4.2.3.4.2.2, se ocenijo z uporabo meril, ki so opredeljena v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1.“;

| (137) | točka 6.2.3.5 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.5   Ocenjevanje skladnosti za varnostne zahteve

  Dokazovanje skladnosti z varnostnimi zahtevami, navedenimi v točki 4.2, se opravi na naslednji način:






  (1) | področje tega ocenjevanja je strogo omejeno na projektiranje tirnih vozil, pri čemer se upošteva, da obratovanje, preskušanje in vzdrževanje potekajo v skladu s pravili, ki jih določi vložnik (kot je opisano v tehnični dokumentaciji).

  Opombe:







  – | pri opredelitvi zahtev v zvezi s preskusi in vzdrževanjem mora vložnik upoštevati raven varnosti, ki jo je treba doseči (doslednost); prikaz skladnosti vključuje tudi zahteve v zvezi s preskusi in vzdrževanjem. |
| --- | --- | --- | --- |

(137)

točka 6.2.3.5 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.5   Ocenjevanje skladnosti za varnostne zahteve

Dokazovanje skladnosti z varnostnimi zahtevami, navedenimi v točki 4.2, se opravi na naslednji način:

(1)

področje tega ocenjevanja je strogo omejeno na projektiranje tirnih vozil, pri čemer se upošteva, da obratovanje, preskušanje in vzdrževanje potekajo v skladu s pravili, ki jih določi vložnik (kot je opisano v tehnični dokumentaciji).

Opombe:

–

| – | Drugi podsistemi in človeški dejavniki (napake) se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

–

| (2) | Vse predpostavke v zvezi s profilom naloge se jasno dokumentirajo v dokazovanju. |
| --- | --- |

(2)

Vse predpostavke v zvezi s profilom naloge se jasno dokumentirajo v dokazovanju.

| (3) | Skladnost z varnostnimi zahtevami iz točk 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 in 4.2.5.5.9 z vidika stopnje resnosti/posledic, povezanih s scenariji nevarnih napak, se dokaže z eno od naslednjih dveh metod:






  1. | uporaba usklajenega merila sprejemanja tveganja, povezanega z resnostjo iz točke 4.2 (npr. ‚smrtni primeri‘ za zasilno zaviranje).
  Vložnik se lahko odloči za uporabo te metode, če je na voljo usklajeno merilo sprejemanja tveganja, opredeljeno v skupni varnostni metodi za oceno tveganja.
  Vložnik dokaže skladnost s harmoniziranim merilom z uporabo Priloge I-3 k skupni varnostni metodi za oceno tveganja. Za dokazovanje se lahko uporabijo naslednja načela (in kombinacije načel): podobnost z enim ali več referenčnimi sistemi; uporaba kodeksov ravnanja; uporaba izrecne ocene tveganja (npr. verjetnostni pristop).
  Vložnik imenuje organ za oceno dokaza, ki ga bo zagotovil: priglašeni organ, izbran za podsistem tirna vozila, ali ocenjevalni organ, kot je opredeljen v skupni varnostni metodi za oceno tveganja.
  Dokazovanje priznavajo vse države članice; ali |
| --- | --- | --- |

(3)

Skladnost z varnostnimi zahtevami iz točk 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 in 4.2.5.5.9 z vidika stopnje resnosti/posledic, povezanih s scenariji nevarnih napak, se dokaže z eno od naslednjih dveh metod:

1.

uporaba usklajenega merila sprejemanja tveganja, povezanega z resnostjo iz točke 4.2 (npr. ‚smrtni primeri‘ za zasilno zaviranje).

Vložnik se lahko odloči za uporabo te metode, če je na voljo usklajeno merilo sprejemanja tveganja, opredeljeno v skupni varnostni metodi za oceno tveganja.

Vložnik dokaže skladnost s harmoniziranim merilom z uporabo Priloge I-3 k skupni varnostni metodi za oceno tveganja. Za dokazovanje se lahko uporabijo naslednja načela (in kombinacije načel): podobnost z enim ali več referenčnimi sistemi; uporaba kodeksov ravnanja; uporaba izrecne ocene tveganja (npr. verjetnostni pristop).

Vložnik imenuje organ za oceno dokaza, ki ga bo zagotovil: priglašeni organ, izbran za podsistem tirna vozila, ali ocenjevalni organ, kot je opredeljen v skupni varnostni metodi za oceno tveganja.

Dokazovanje priznavajo vse države članice; ali

| 2. | uporaba ocene tveganja v skladu s skupno varnostno metodo za oceno tveganja, da se opredeli merilo sprejemanja tveganja, ki ga je treba uporabiti, in dokaže skladnost s tem merilom.
  Vložnik se lahko vedno odloči za uporabo te metode.
  Vložnik imenuje ocenjevalni organ za oceno dokazovanja, ki ga bo zagotovil, kot je opredeljeno v skupni varnostni metodi za oceno tveganja.
  V skladu z zahtevami iz skupne varnostne metode za oceno tveganja in njenimi spremembami se zagotovi poročilo o varnostni oceni.
  Subjekt za izdajo dovoljenj upošteva poročilo o varnostni oceni v skladu s točko 2.5.6 Priloge I in členom 15(2) skupne varnostne metode za oceno tveganja. |
| --- | --- |

2.

uporaba ocene tveganja v skladu s skupno varnostno metodo za oceno tveganja, da se opredeli merilo sprejemanja tveganja, ki ga je treba uporabiti, in dokaže skladnost s tem merilom.

Vložnik se lahko vedno odloči za uporabo te metode.

Vložnik imenuje ocenjevalni organ za oceno dokazovanja, ki ga bo zagotovil, kot je opredeljeno v skupni varnostni metodi za oceno tveganja.

V skladu z zahtevami iz skupne varnostne metode za oceno tveganja in njenimi spremembami se zagotovi poročilo o varnostni oceni.

Subjekt za izdajo dovoljenj upošteva poročilo o varnostni oceni v skladu s točko 2.5.6 Priloge I in členom 15(2) skupne varnostne metode za oceno tveganja.

| (4) | Za vsako točko TSI, navedeno v točki 3 zgoraj, je v ustreznih dokumentih, ki so priloženi ES-izjavi o verifikaciji (npr. ES-potrdilo, ki ga izda priglašeni organ, ali poročilo o varnostni oceni), izrecno omenjena ‚uporabljena metoda‘ (‚1‘ ali ‚2‘); v primeru uporabe metode ‚2‘ pa je navedeno tudi ‚uporabljeno merilo sprejemanja tveganja‘.“; |
| --- | --- |

(4)

Za vsako točko TSI, navedeno v točki 3 zgoraj, je v ustreznih dokumentih, ki so priloženi ES-izjavi o verifikaciji (npr. ES-potrdilo, ki ga izda priglašeni organ, ali poročilo o varnostni oceni), izrecno omenjena ‚uporabljena metoda‘ (‚1‘ ali ‚2‘); v primeru uporabe metode ‚2‘ pa je navedeno tudi ‚uporabljeno merilo sprejemanja tveganja‘.“;

| (138) | točka 6.2.3.6 se spremeni:






  (a) | točka 1 se spremeni:






  (i) | v prvem pododstavku se „(mera SR na sliki 1, oddelek 4.2.3.5.2.1)“ nadomesti z „(mera SR na sliki 1, točka 4.2.3.5.2.1)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(138)

točka 6.2.3.6 se spremeni:

(a)

točka 1 se spremeni:

(i)

v prvem pododstavku se „(mera SR na sliki 1, oddelek 4.2.3.5.2.1)“ nadomesti z „(mera SR na sliki 1, točka 4.2.3.5.2.1)“;

| (ii) | v drugem pododstavku se „indeksa 107“ nadomesti z „indeksa [9]“; |
| --- | --- |

(ii)

v drugem pododstavku se „indeksa 107“ nadomesti z „indeksa [9]“;

| (iii) | v preglednici 12 se „indeksa 85“ nadomesti z „indeksa [44]“; |
| --- | --- |

(iii)

v preglednici 12 se „indeksa 85“ nadomesti z „indeksa [44]“;

| (iv) | v tretjem pododstavku se „indeksa 86“ nadomesti z „indeksa [45]“; |
| --- | --- |

(iv)

v tretjem pododstavku se „indeksa 86“ nadomesti z „indeksa [45]“;

| (b) | točka 2 se spremeni:






  (i) | v preglednici 14 se „indeksa 85“ nadomesti z „indeksa [44]“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2 se spremeni:

(i)

v preglednici 14 se „indeksa 85“ nadomesti z „indeksa [44]“;

| (ii) | v drugem pododstavku se „indeksa 86“ nadomesti z „indeksa [45]“; |
| --- | --- |

(ii)

v drugem pododstavku se „indeksa 86“ nadomesti z „indeksa [45]“;

| (c) | točka 3 se spremeni:






  (i) | v preglednici 14 se „indeksa 85“ nadomesti z „indeksa [44]“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 3 se spremeni:

(i)

v preglednici 14 se „indeksa 85“ nadomesti z „indeksa [44]“;

| (ii) | v drugem pododstavku se „indeksa 86“ nadomesti z „indeksa [45]“; |
| --- | --- |

(ii)

v drugem pododstavku se „indeksa 86“ nadomesti z „indeksa [45]“;

| (139) | točka 6.2.3.7 se spremeni:






  (a) | v točki 1 se „indeksa 87“ nadomesti z „indeksa [46]“; |
| --- | --- | --- |

(139)

točka 6.2.3.7 se spremeni:

(a)

v točki 1 se „indeksa 87“ nadomesti z „indeksa [46]“;

| (b) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(2) | Dokazovanje skladnosti za mehansko odpornost in značilnosti utrujanja osi je v skladu s specifikacijo iz indeksa 47 Dodatka J-1.
  Merila odločanja za dopustne obremenitve so opredeljena v specifikaciji iz indeksa [47] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)

Dokazovanje skladnosti za mehansko odpornost in značilnosti utrujanja osi je v skladu s specifikacijo iz indeksa 47 Dodatka J-1.

Merila odločanja za dopustne obremenitve so opredeljena v specifikaciji iz indeksa [47] Dodatka J-1.“;

| (c) | v točki 6 se „indeksa 90“ nadomesti z „indeksa [48]“; |
| --- | --- |

(c)

v točki 6 se „indeksa 90“ nadomesti z „indeksa [48]“;

| (140) | točka 6.2.3.8 se spremeni:






  (a) | v točki 1 se „indeksa 91“ nadomesti z „indeksa [66]“; |
| --- | --- | --- |

(140)

točka 6.2.3.8 se spremeni:

(a)

v točki 1 se „indeksa 91“ nadomesti z „indeksa [66]“;

| (b) | v točki 3 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:„






  „(3) | Preskusi se opravijo pri pogojih obremenitve enote ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘, ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ in ‚največja zavorna obremenitev‘ (kot so opredeljeni v točkah 4.2.2.10 in 4.2.4.5.2).“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 3 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:„

„(3)

Preskusi se opravijo pri pogojih obremenitve enote ‚konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja‘, ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ in ‚največja zavorna obremenitev‘ (kot so opredeljeni v točkah 4.2.2.10 in 4.2.4.5.2).“;

| (141) | točka 6.2.3.9 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.9   Delovno zaviranje (točka 4.2.4.5.3)









  (1) | Največja zmogljivost delovnega zaviranja, ki se preskuša, je zavorna pot, kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [66] Dodatka J-1. Pojemek se oceni na podlagi zavorne poti. |
| --- | --- | --- |

(141)

točka 6.2.3.9 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.9   Delovno zaviranje (točka 4.2.4.5.3)

(1)

| (2) | Preskusi se opravijo na suhi progi pri začetni hitrosti, ki je enaka največji konstrukcijsko določeni hitrosti enote, pri čemer je pogoj obremenitve enote eden od pogojev, opredeljenih v točki 4.2.4.5.2. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rezultati preskusov se ocenijo z metodologijo, pri kateri se upoštevajo naslednji vidiki:






  — | popravek neobdelanih podatkov, |
| --- | --- | --- |

(3)

—

popravek neobdelanih podatkov,

| — | ponovljivost preskusa: za namen potrditve rezultata preskusa se preskus večkrat ponovi; oceni se absolutna razlika med rezultati in standardnim odmikom.“; |
| --- | --- |

—

ponovljivost preskusa: za namen potrditve rezultata preskusa se preskus večkrat ponovi; oceni se absolutna razlika med rezultati in standardnim odmikom.“;

| (142) | v točki 6.2.3.10(1) se „indeksa 93“ nadomesti z „indeksa [15]“; |
| --- | --- |

(142)

v točki 6.2.3.10(1) se „indeksa 93“ nadomesti z „indeksa [15]“;

| (143) | točka 6.2.3.13 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.13   Učinek zračnega toka ob vlaku na potnike na peronu in delavce ob progi (točka 4.2.6.2.1)









  (1) | Skladnost z mejno vrednostjo največje dovoljene hitrosti zraka ob progi, določeno v točki 4.2.6.2.1, se dokazuje na podlagi celovitih preskusov na ravni progi, ki se izvedejo v skladu s specifikacijo iz indeksa [49] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(143)

točka 6.2.3.13 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.13   Učinek zračnega toka ob vlaku na potnike na peronu in delavce ob progi (točka 4.2.6.2.1)

(1)

| (2) | Namesto zgoraj opisane celovite ocene se lahko opravi poenostavljena ocena za tirna vozila s podobno konstrukcijo kot tirna vozila, v zvezi s katerimi je bila opravljena celovita ocena, opredeljena v tej TSI. V takih primerih se lahko uporabi poenostavljeno ocenjevanje skladnosti, opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1, če so razlike v konstrukciji v mejah, opredeljenih v isti specifikaciji.“; |
| --- | --- |

(2)

| (144) | točka 6.2.3.14 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.14   Sunek čelnega tlaka (točka 4.2.6.2.2)









  (1) | Skladnost se oceni na podlagi celovitih preskusov pod pogoji, navedenimi v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1. Na drug način se lahko skladnost oceni s potrjenimi simulacijami računalniške dinamike tekočin (CFD), ali s preskusi na premikajočem se modelu, kot so opredeljeni v isti specifikaciji. |
| --- | --- | --- |

(144)

točka 6.2.3.14 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.14   Sunek čelnega tlaka (točka 4.2.6.2.2)

(1)

| (2) | Namesto zgoraj opisane celovite ocene se lahko opravi poenostavljena ocena za tirna vozila s podobno konstrukcijo kot tirna vozila, v zvezi s katerimi je bila opravljena celovita ocena, opredeljena v tej TSI. V takih primerih se lahko uporabi poenostavljeno ocenjevanje skladnosti, opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [49] Dodatka J-1, če so razlike v konstrukciji v mejah, opredeljenih v isti specifikaciji.“; |
| --- | --- |

(2)

| (145) | točka 6.2.3.15 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.15   Največje nihanje tlaka v predorih (točka 4.2.6.2.3)

  Postopek ocenjevanja skladnosti je opisan v specifikaciji iz indeksa [50] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(145)

točka 6.2.3.15 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.15   Največje nihanje tlaka v predorih (točka 4.2.6.2.3)

Postopek ocenjevanja skladnosti je opisan v specifikaciji iz indeksa [50] Dodatka J-1.“;

| (146) | točke 6.2.3.16 do 6.2.3.19 se nadomestijo z naslednjim:
  „6.2.3.16   Bočni veter (točka 4.2.6.2.4)









  (1) | Ocenjevanje skladnosti je v celoti opredeljeno v točki 4.2.6.2.4. |
| --- | --- | --- |

(146)

točke 6.2.3.16 do 6.2.3.19 se nadomestijo z naslednjim:

„6.2.3.16   Bočni veter (točka 4.2.6.2.4)

(1)

6.2.3.17   Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup (točka 4.2.7.2.2)

| (1) | Ravni zvočnega tlaka opozorilne hupe se izmerijo in preverijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [21] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

6.2.3.18   Največja moč in tok iz voznega voda (točka 4.2.8.2.4)

| (1) | Ocenjevanje skladnosti se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [22] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(1)

6.2.3.19   Faktor moči (točka 4.2.8.2.6)

| (1) | Ocenjevanje skladnosti se opravi v skladu s specifikacijo iz indeksa [22] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(1)

| (147) | točka 6.2.3.19a se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.19a   Sistem za merjenje električne energije v vozilu (točka 4.2.8.2.8)









  (1) | Funkcija merjenja električne energije (EMF)
  Natančnost vsake naprave, ki vključuje eno ali več funkcij merjenja električne energije (EMF), se oceni s preizkušanjem vsake funkcije pod referenčnimi pogoji in z uporabo ustrezne metode, ki je opisana v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka J-1. Vhodna količina in razpon faktorja moči pri preskušanju ustrezajo vrednostim iz iste specifikacije.
  Vplivi temperature na natančnost vsake naprave, ki vključuje eno ali več funkcij merjenja električne energije (EMF), se ocenijo s preizkušanjem vsake funkcije pod referenčnimi pogoji (razen temperature), z uporabo ustrezne metode, ki je opisana v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka J-1.
  Povprečni temperaturni koeficient vsake naprave, ki vključuje eno ali več funkcij merjenja električne energije (EMF), se oceni s preizkušanjem vsake funkcije pod referenčnimi pogoji (razen temperature), z uporabo ustrezne metode, ki je opisana v specifikaciji indeksa [56] Dodatka J-1.
  Kadar se uporablja točka 4.2.8.2.8.2(6), se skladnost obstoječih sestavnih delov z navedeno točko lahko oceni v skladu z drugim standardom kot specifikacijo iz indeksa [56] Dodatka J-1 ali v skladu s prejšnjo različico navedene specifikacije. |
| --- | --- | --- |

(147)

točka 6.2.3.19a se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.19a   Sistem za merjenje električne energije v vozilu (točka 4.2.8.2.8)

(1)

Natančnost vsake naprave, ki vključuje eno ali več funkcij merjenja električne energije (EMF), se oceni s preizkušanjem vsake funkcije pod referenčnimi pogoji in z uporabo ustrezne metode, ki je opisana v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka J-1. Vhodna količina in razpon faktorja moči pri preskušanju ustrezajo vrednostim iz iste specifikacije.

Vplivi temperature na natančnost vsake naprave, ki vključuje eno ali več funkcij merjenja električne energije (EMF), se ocenijo s preizkušanjem vsake funkcije pod referenčnimi pogoji (razen temperature), z uporabo ustrezne metode, ki je opisana v specifikaciji iz indeksa [56] Dodatka J-1.

Povprečni temperaturni koeficient vsake naprave, ki vključuje eno ali več funkcij merjenja električne energije (EMF), se oceni s preizkušanjem vsake funkcije pod referenčnimi pogoji (razen temperature), z uporabo ustrezne metode, ki je opisana v specifikaciji indeksa [56] Dodatka J-1.

Kadar se uporablja točka 4.2.8.2.8.2(6), se skladnost obstoječih sestavnih delov z navedeno točko lahko oceni v skladu z drugim standardom kot specifikacijo iz indeksa [56] Dodatka J-1 ali v skladu s prejšnjo različico navedene specifikacije.

| (2) | Sistem za obdelavo podatkov (DHS)
  Zbiranje in obdelava podatkov v DHS se ocenjujeta s preizkušanjem z uporabo metode, opisane v specifikaciji iz indeksa [55] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(2)

Zbiranje in obdelava podatkov v DHS se ocenjujeta s preizkušanjem z uporabo metode, opisane v specifikaciji iz indeksa [55] Dodatka J-1.

| (3) | Sistem za merjenje električne energije v vozilu (EMS)
  EMS se ocenjuje s preskušanjem, opisanim v specifikaciji iz indeksa [59] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(3)

EMS se ocenjuje s preskušanjem, opisanim v specifikaciji iz indeksa [59] Dodatka J-1.“;

| (148) | točka 6.2.3.20 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.20   Dinamično vedenje odjema toka (točka 4.2.8.2.9.6)









  (1) | Kadar so odjemniki toka, ki imajo ES-izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo kot komponenta interoperabilnosti, nameščeni na enoto tirnih vozil, ki se ocenjuje v skladu s točko 4.2.8.2.9.6, se opravijo dinamični preskusi v skladu s specifikacijo iz indeksa [42] Dodatka J-1, da se izmerijo dvig in povprečna kontaktna sila ter standardni odmik ali odstotek iskrenja do konstrukcijsko določene hitrosti enote. |
| --- | --- | --- |

(148)

točka 6.2.3.20 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.20   Dinamično vedenje odjema toka (točka 4.2.8.2.9.6)

(1)

| (2) | Za enoto, ki je projektirana za obratovanje na sistemih tirne širine 1 435 mm in 1 668 mm, se preskusi za vsak vgrajeni odjemnik toka opravijo v obeh smereh potovanja in vključujejo odseke proge z nizko višino kontaktnega vodnika (opredeljeno kot 5,0 do 5,3 m) ter odseke proge z visoko višino kontaktnega vodnika (opredeljeno kot 5,5 do 5,75 m).
  Za enote, ki so projektirane za obratovanje na sistemih tirne širine 1 520 mm in 1 524 mm, preskusi vključujejo odseke proge z višino kontaktnega vodnika med 6,0 in 6,3 m. |
| --- | --- |

(2)

Za enote, ki so projektirane za obratovanje na sistemih tirne širine 1 520 mm in 1 524 mm, preskusi vključujejo odseke proge z višino kontaktnega vodnika med 6,0 in 6,3 m.

| (3) | Preskusi se opravijo za najmanj tri povečanja hitrosti do vključno največje konstrukcijsko določene hitrosti enote. Interval med zaporednimi preskusi ni večji od 50 km/h. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Med preskusom se statična kontaktna sila prilagodi za vsak posamezen sistem oskrbe z električno energijo v razponu, ki je naveden v točki 4.2.8.2.9.5. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Izmerjeni rezultati so v skladu s točko 4.2.8.2.9.6 za dvig in predstavljajo srednjo kontaktno silo in standardni odmik ali pa odstotek iskrenja. V zvezi z merjenjem dviga se izmeri dvig vsaj dveh poligonacijskih ročic.“; |
| --- | --- |

(5)

| (149) | točka 6.2.3.21 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.21   Razporeditev odjemnikov toka (točka 4.2.8.2.9.7)









  (1) | Značilnosti, povezane z dinamičnim vedenjem odjema toka, se preverijo v skladu s točko 6.2.3.20 zgoraj. |
| --- | --- | --- |

(149)

točka 6.2.3.21 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.21   Razporeditev odjemnikov toka (točka 4.2.8.2.9.7)

(1)

| (2) | Preskusi se zahtevajo za odjemnike toka z najslabšimi zmogljivostmi glede največjega dviga in največjega standardnega odklona ali iskrenja. Postavitve, ki vsebujejo odjemnike toka z najslabšimi zmogljivostmi, se opredelijo s simulacijo ali meritvijo iz indeksov [41] in [42] Dodatka J-1.“; |
| --- | --- |

(2)

| (150) | v točki 6.2.3.22(1) se „indeksa 101“ nadomesti z „indeksa [28]“; |
| --- | --- |

(150)

v točki 6.2.3.22(1) se „indeksa 101“ nadomesti z „indeksa [28]“;

| (151) | v točki 6.2.3.23(1) se „zahteva 4.2.10.3.2(1)“ nadomesti s „točka 4.2.10.3.2(1)“; |
| --- | --- |

(151)

v točki 6.2.3.23(1) se „zahteva 4.2.10.3.2(1)“ nadomesti s „točka 4.2.10.3.2(1)“;

| (152) | v točki 6.2.4(2) se „z oddelkom 4.2“ nadomesti s „s točko 4.2“. |
| --- | --- |

(152)

v točki 6.2.4(2) se „z oddelkom 4.2“ nadomesti s „s točko 4.2“.

| (153) | točka 6.2.5 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.5   Inovativne rešitve









  (1) | Če se za podsistem tirna vozila predlaga inovativna rešitev (kot je opredeljeno v členu 10), vložnik uporabi postopek iz člena 10.“; |
| --- | --- | --- |

(153)

točka 6.2.5 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.5   Inovativne rešitve

(1)

| (154) | točka 6.2.6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.6   Ocenjevanje dokumentacije o obratovanju in vzdrževanju

  V skladu s členom 15(4) Direktive (EU) 2016/797 je vložnik odgovoren za izdelavo tehnične dokumentacije, ki vsebuje zahtevano dokumentacijo v zvezi z obratovanjem in vzdrževanjem.“; |
| --- | --- |

(154)

točka 6.2.6 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.6   Ocenjevanje dokumentacije o obratovanju in vzdrževanju

V skladu s členom 15(4) Direktive (EU) 2016/797 je vložnik odgovoren za izdelavo tehnične dokumentacije, ki vsebuje zahtevano dokumentacijo v zvezi z obratovanjem in vzdrževanjem.“;

| (155) | točka 6.2.7 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.7   Ocenjevanje enot, namenjenih za splošno obratovanje









  (1) | Kadar se nova, nadgrajena ali obnovljena enota, ki je namenjena za splošno obratovanje, ocenjuje na podlagi te TSI (v skladu s točko 4.1.2), je treba za oceno nekaterih zahtev TSI zagotoviti referenčni vlak. To je navedeno v ustreznih določbah točke 4.2. Podobno nekaterih zahtev TSI na ravni vlaka ni mogoče oceniti na ravni enote; takšni primeri so za ustrezne zahteve opisani v oddelku 4.2. |
| --- | --- | --- |

(155)

točka 6.2.7 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.7   Ocenjevanje enot, namenjenih za splošno obratovanje

(1)

| (2) | Priglašeni organ ne preverja področja uporabe v smislu tipa tirnega vozila, ki zagotavlja, da je vlak skladen s TSI, če je spet z enoto, ki jo je treba oceniti. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ko takšna enota dobi dovoljenje za obratovanje, je za obravnavo njene uporabe v sestavi vlaka (ne glede na to, ali je skladna s TSI) zadolžen prevoznik v železniškem prometu, in sicer v skladu s predpisi, opredeljenimi v točki 4.2.2.5 TSI vodenje in upravljanje prometa (kompozicija vlaka).“; |
| --- | --- |

(3)

| (156) | točka 6.2.7a se črta; |
| --- | --- |

(156)

točka 6.2.7a se črta;

| (157) | točka 6.2.8 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.8   Ocenjevanje enot, namenjenih za uporabo v eni ali več vnaprej določenih sestav









  (1) | Kadar se (v skladu s točko 4.1.2) ocenjuje nova, nadgrajena ali obnovljena enota, namenjena za vključitev v eno ali več vnaprej določenih sestav, se v ES-potrdilu o verifikaciji opredelijo sestave, za katere je ocena veljavna: tip tirnih vozil, spetih z enoto, ki jo je treba oceniti, število vozil v sestavah in razporeditev vozil v sestavah, s čimer se zagotovi, da bo sestava vlaka skladna s to TSI. |
| --- | --- | --- |

(157)

točka 6.2.8 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.8   Ocenjevanje enot, namenjenih za uporabo v eni ali več vnaprej določenih sestav

(1)

| (2) | Zahteve TSI se na ravni vlaka ocenijo z uporabo referenčne sestave vlaka, kot je določeno v tej TSI, če je to v njej opredeljeno. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ko takšna enota dobi dovoljenje za obratovanje, jo je mogoče speti z drugimi enotami v sestave, navedene v ES-potrdilu o verifikaciji.“; |
| --- | --- |

(3)

| (158) | v točki 6.2.9.2(1) se „(glej tudi oddelek 7.1.2.2)“ nadomesti z „(glej tudi točko 7.1.2.2.“; |
| --- | --- |

(158)

v točki 6.2.9.2(1) se „(glej tudi oddelek 7.1.2.2)“ nadomesti z „(glej tudi točko 7.1.2.2.“;

| (159) | vstavita se točki 6.2.10 in 6.2.11:
  „6.2.10   ES-verifikacija, ko je ETCS nameščen v vozilu za tirna vozila/tip tirnih vozil









  (1) | To velja, če je ETCS v vozilu vgrajen v:






  — | novorazvite konstrukcije vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545 (*16); |
| --- | --- | --- | --- |

(159)

vstavita se točki 6.2.10 in 6.2.11:

„6.2.10   ES-verifikacija, ko je ETCS nameščen v vozilu za tirna vozila/tip tirnih vozil

(1)

—

novorazvite konstrukcije vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545 (*16);

| — | vse druge tipe vozil in tirna vozila v obratovanju. |
| --- | --- |

—

vse druge tipe vozil in tirna vozila v obratovanju.

Skladnost tirnih vozil z zahtevami glede funkcij vmesnika vlaka za vsak osnovni parameter, ki se nanaša na preglednico A.2 iz indeksa 7 Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (glej stolpca 1 in 2 preglednice 9), se lahko oceni šele, ko je ETCS nameščen.

| (2) | Ocena funkcij vmesnika za namestitev ETCS v vozilo je del ES-verifikacije za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija v vozilu v skladu s točko 6.3.3 iz TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.







  Opomba: | druge zahteve, opredeljene v tej TSI, ki se uporabljajo za tirna vozila, so del ES-verifikacije za podsistem tirna vozila. |
| --- | --- | --- |

(2)

Opomba:

6.2.11   ES-verifikacija za tirna vozila/tip tirnih vozil, ko je nameščen ATO v vozilu

| (1) | Ta točka se uporablja za enote, opremljene z ETCS v vozilu in namenjene za opremljanje s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlaka v vozilu do stopnje avtomatizacije 2. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Skladnost tirnih vozil z zahtevami za vmesnike iz preglednice A.2 iz indeksov 84 in 88 Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija se lahko oceni šele, ko je ATO nameščen. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ocena zahtev v zvezi z vmesnikom za vključitev ATO v vozilu je del ES-verifikacije za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija v vozilu v skladu s točko 6.3.3 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| --- | --- |

(3)

(*16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).“;"

| (160) | točka 6.3 se nadomesti z naslednjim:
  „6.3   Vzdrževanje podsistemov, ki vključujejo komponente interoperabilnosti brez ES-izjave









  (1) | Za podsisteme, ki imajo ES-potrdilo o verifikaciji in vključujejo komponente interoperabilnosti, ki niso zajete v ES-izjavi o skladnosti ali primernosti za uporabo, se lahko komponente interoperabilnosti, ki so brez ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo in so iste vrste, uporabljajo za zamenjave, povezane z vzdrževanjem (rezervni deli), za podsistem, za katerega odgovarja ECM (organ, pristojen za vzdrževanje). |
| --- | --- | --- |

(160)

točka 6.3 se nadomesti z naslednjim:

„6.3   Vzdrževanje podsistemov, ki vključujejo komponente interoperabilnosti brez ES-izjave

(1)

| (2) | V vsakem primeru mora ECM zagotoviti, da so sestavni deli za zamenjave, povezane z vzdrževanjem, primerni za uporabo, se uporabljajo v svojem področju uporabe in omogočajo doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu ter istočasno izpolnjujejo bistvene zahteve. Taki sestavni deli morajo biti sledljivi in certificirani v skladu s katerim koli nacionalnim ali mednarodnim predpisom ali širše priznanim kodeksom ravnanja na področju železnic. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Točki 1 in 2 zgoraj se uporabljata, dokler zadevni sestavni deli niso del nadgradnje ali obnove podsistema v skladu s točko 7.1.2.“; |
| --- | --- |

(3)

| (161) | oddelek 7.1 se nadomesti z naslednjim:
  „7.1   Splošni predpisi za izvajanje

  7.1.1   Splošno

  7.1.1.1   Uporaba pri novih tirnih vozilih









  (1) | Ta TSI se uporablja za vse enote tirnih vozil, ki sodijo v njeno področje uporabe in ki so bila dana na trg po datumu njenega začetka uporabe iz člena 12, razen kadar se uporablja točka 7.1.1.2 ‚Uporaba za tekoče projekte‘ ali točka 7.1.1.3 ‚Uporaba pri posebnih vozilih, kot so tirni stroji‘ spodaj. |
| --- | --- | --- |

(161)

oddelek 7.1 se nadomesti z naslednjim:

„7.1   Splošni predpisi za izvajanje

7.1.1   Splošno

7.1.1.1   Uporaba pri novih tirnih vozilih

(1)

| (2) | Šteje se, da je skladnost z različico te priloge, ki se je uporabljala pred 28. septembrom 2023, enakovredna skladnosti s to TSI, razen sprememb, navedenih v Dodatku L. |
| --- | --- |

(2)

7.1.1.2   Uporaba za tekoče projekte

| (1) | Uporaba različice te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023 ni obvezna za projekte, ki so na navedeni datum v fazi A ali B, kot je določeno v točki 7.1.3.1 ‚prejšnje različice TSI‘ (tj. te uredbe, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/387 (*17)). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Brez poseganja v Dodatek L, preglednica L.2, je uporaba zahtev iz poglavij 4, 5 in 6 za projekte iz točke 1 možna prostovoljno. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Če se vložnik odloči, da te različice TSI ne bo uporabljal za tekoči projekt, se še naprej uporablja različica te TSI, ki se je uporabljala na začetku faze A iz točke 1. |
| --- | --- |

(3)

7.1.1.3   Uporaba za posebna vozila

| (1) | Uporaba te TSI in TSI hrup za posebna vozila v obratovalnem načinu (kot so določena v točkah 2.2 in 2.3) je obvezna, če področje uporabe zajema več kot eno državo članico. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Uporaba te TSI in TSI hrup za posebna vozila v obratovalnem načinu, ki niso navedena v točki 1, ni obvezna.






  (a) | Kadar ne obstajajo nacionalna pravila, ki se razlikujejo od te TSI ali TSI hrup, vložnik uporabi postopek ocenjevanja skladnosti, kot je opisano v točki 6.2.1, za pripravo ES-izjave o verifikaciji glede na to TSI; ta ES-izjava o verifikaciji se kot takšna prizna v državah članicah. |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

Kadar ne obstajajo nacionalna pravila, ki se razlikujejo od te TSI ali TSI hrup, vložnik uporabi postopek ocenjevanja skladnosti, kot je opisano v točki 6.2.1, za pripravo ES-izjave o verifikaciji glede na to TSI; ta ES-izjava o verifikaciji se kot takšna prizna v državah članicah.

| (b) | Kadar obstajajo nacionalna pravila, ki se razlikujejo od te TSI ali TSI hrup in če se vložnik odloči, da zadevnih TSI v zvezi z njihovimi osnovnimi parametri ne bo uporabljal, se posebno vozilo lahko odobri v skladu s členom 21 Direktive (EU) 2016/797 z upoštevanjem nacionalnih pravil v zvezi z izbranimi osnovnimi parametri. |
| --- | --- |

(b)

Kadar obstajajo nacionalna pravila, ki se razlikujejo od te TSI ali TSI hrup in če se vložnik odloči, da zadevnih TSI v zvezi z njihovimi osnovnimi parametri ne bo uporabljal, se posebno vozilo lahko odobri v skladu s členom 21 Direktive (EU) 2016/797 z upoštevanjem nacionalnih pravil v zvezi z izbranimi osnovnimi parametri.

| (3) | Pri uporabi točke 2(b) je ocena ravni notranjega hrupa v vozniški kabini (glej točko 4.2.4 TSI hrup) obvezna za vsa posebna vozila. |
| --- | --- |

(3)

7.1.1.4   Prehodni ukrep za zahtevo glede požarne varnosti

V prehodnem obdobju, ki se konča 1. januarja 2026, je kot alternativo k zahtevam glede materiala, opredeljenim v točki 4.2.10.2.1, dovoljeno za zahteve glede materiala za požarno varnost uporabiti verifikacijo skladnosti ob uporabi ustrezne kategorije obratovanja iz EN 45545-2:2013+A1:2015.

7.1.1.5   Pogoji za pridobitev dovoljenja za tip vozila in/ali dovoljenja za dajanje na trg potniških vagonov na trg, ki niso omejeni na določeno področje uporabe.

| (1) | Ta točka se uporablja za potniške vagone in druge sorodne vagone, kot so opredeljeni v točki 2.2.2(A)(3), razen za tiste, ki so opremljeni z vozniško kabino. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Pogoji za pridobitev dovoljenja za tip in/ali dovoljenja za dajanje na trg, ki ni omejeno na določeno področje uporabe, so določeni v točkah 7.1.1.5.1 in 7.1.1.5.2 kot dodatne zahteve, ki morajo biti zajete v ES-verifikaciji podsistema tirna vozila. Ti pogoji dopolnjujejo zahteve iz te TSI, TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe in TSI hrup ter so v celoti izpolnjeni. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Skladnost s sklopom pogojev iz točke 7.1.1.5.1 je obvezna. Določa pogoje, ki veljajo za vagone, namenjene za uporabo v vnaprej določeni sestavi. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Skladnost s sklopom pogojev iz točke 7.1.1.5.2 ni obvezna. Navedena točka določa neobvezne pogoje, ki veljajo za vagone, namenjene za splošno obratovanje. |
| --- | --- |

(4)

7.1.1.5.1   Pogoji, ki veljajo za vagone, namenjene za uporabo v vnaprej določenih sestavah

| (1) | Vozilo ustreza enoti (kot je opredeljena v tej TSI), ki je sestavljena iz podsistema tirnih vozil samo brez nameščenega sistema vodenje-upravljanje in signalizacija v vozilu. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Enota je brez lastnega pogona. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Enota je projektirana za obratovanje na vsaj eni od naslednjih tirnih širin:






  (a) | 1 435 mm, |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

1 435 mm,

| (b) | 1 668 mm. |
| --- | --- |

(b)

1 668 mm.

| (4) | Enota je opremljena s kovanimi ali valjanimi kolesi, ocenjenimi v skladu s točko 6.1.3.1; |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Enota je opremljena s kolesi, katerih najmanjši premer presega 760 mm. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Enota je združljiva z naslednjim nagibom tirnice: 1/20, 1/30 in 1/40. Nezdružljivost z enim ali več nagibi tirnic zadevna omrežja izključuje iz področja uporabe. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Enota se razglasi za skladno z enim od naslednjih referenčnih profilov: G1, GA, GB, GC ali DE3, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za spodnji del GI1, GI2 ali GI3. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Najvišja hitrost vozila je nižja od 250 km/h. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Enote kategorije B iz točke 4.1.4 so opremljene s polnimi prečnimi predelnimi stenami v skladu s točko 4.2.10.3.4(3), razen spalnikov, ki so opremljeni z drugimi sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara v skladu s točko 4.2.10.3.4(4). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Če je enota opremljena z napravami za mazanje sledilnega venca, jo je mogoče aktivirati/deaktivirati v skladu s specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Če je enota opremljena s tirno zavoro na vrtinčne tokove, jo je mogoče aktivirati/deaktivirati v skladu s specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Če je enota opremljena z magnetno tirno zavoro, jo je mogoče aktivirati/deaktivirati v skladu s specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Enote, opremljene z zavornim sistemom EN-UIC, se preskusijo v skladu s specifikacijo iz indeksa [71] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Če je enota namenjena za obratovanje v mešanem prometu v tunelih, se večje aerodinamične obremenitve upoštevajo v skladu s specifikacijo iz indeksa [50] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Enota je v skladu s specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka J-2. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | V tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2(26), se vpišejo naslednje značilnosti enot:






  (a) | veljavne napetosti ‚enopolnega‘ voda sistema za oskrbo z električno energijo v skladu s točko 4.2.11.6(2); |
| --- | --- | --- |

(16)

(a)

veljavne napetosti ‚enopolnega‘ voda sistema za oskrbo z električno energijo v skladu s točko 4.2.11.6(2);

| (b) | največjo porabo toka ‚enopolnega‘ sistema za oskrbo z električno energijo enote v mirovanju (A) za vsako veljavno napetost ‚enopolnega‘ voda za oskrbo z električno energijo; |
| --- | --- |

(b)

največjo porabo toka ‚enopolnega‘ sistema za oskrbo z električno energijo enote v mirovanju (A) za vsako veljavno napetost ‚enopolnega‘ voda za oskrbo z električno energijo;

| (c) | za vsak pas upravljanja frekvence, opredeljen v specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, kadar so na voljo: Do priglasitve posebnih primerov iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija se uporabljajo priglašena nacionalna pravila:






  (i) | največji interferenčni tok (A) in veljavno pravilo seštevanja, |
| --- | --- | --- |

(c)

za vsak pas upravljanja frekvence, opredeljen v specifikaciji iz indeksa [A] Dodatka J-2 in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, kadar so na voljo: Do priglasitve posebnih primerov iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija se uporabljajo priglašena nacionalna pravila:

(i)

največji interferenčni tok (A) in veljavno pravilo seštevanja,

| (ii) | največje magnetno polje (dBμA/m), polje sevanja in polje zaradi povratnega toka ter veljavno pravilo seštevanja, |
| --- | --- |

(ii)

največje magnetno polje (dBμA/m), polje sevanja in polje zaradi povratnega toka ter veljavno pravilo seštevanja,

| (iii) | najmanjša impedanca vozila (v ohmih); |
| --- | --- |

(iii)

najmanjša impedanca vozila (v ohmih);

| (d) | Primerljivi parametri, določeni v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, če so na voljo.
  Za opredelitev značilnosti iz podtočk (c) in (d) se enota preskusi. Parametri iz podtočk (a) in (b) se lahko opredelijo na podlagi simulacije, izračuna ali preskusa. |
| --- | --- |

(d)

Primerljivi parametri, določeni v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, če so na voljo.

Za opredelitev značilnosti iz podtočk (c) in (d) se enota preskusi. Parametri iz podtočk (a) in (b) se lahko opredelijo na podlagi simulacije, izračuna ali preskusa.

| (17) | Električni vmesniki med enotami in komunikacijski protokoli se opišejo v splošni dokumentaciji, opisani v točki 4.2.12.2(3a) te TSI, s sklicevanjem na uporabljene standarde ali druge normativne dokumente. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Komunikacijska omrežja so v skladu s specifikacijo iz indeksa [53] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | skladnost oziroma neskladnost s posebnim primerom na položaju stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila, opredeljenem v točki 7.3.2.6 TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, se vpiše v tehnično dokumentacijo. Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se skladnost/neskladnost s posebnimi primeri dokumentira z uporabo specifikacije iz preglednic 20 in 21 iz indeksa [74] Dodatka J-1 k TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Za enote, projektirane za obratovanje na tirni širini 1 435 mm, se upoštevajo tudi naslednji posebni primeri:






  (a) | skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede aerodinamičnih učinkov iz točke 7.3.2.8 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Italijo izključuje s področja uporabe; |
| --- | --- | --- |

(20)

(a)

skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede aerodinamičnih učinkov iz točke 7.3.2.8 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Italijo izključuje s področja uporabe;

| (b) | skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede požarne varnosti in evakuacije iz točke 7.3.2.20 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Italijo izključuje s področja uporabe; |
| --- | --- |

(b)

skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede požarne varnosti in evakuacije iz točke 7.3.2.20 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Italijo izključuje s področja uporabe;

| (c) | skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede zmožnosti delovanja in sistema za zadrževanje in obvladovanje požara iz točke 7.3.2.21 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev predor pod Rokavskim prelivom izključuje s področja uporabe; |
| --- | --- |

(c)

skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede zmožnosti delovanja in sistema za zadrževanje in obvladovanje požara iz točke 7.3.2.21 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev predor pod Rokavskim prelivom izključuje s področja uporabe;

| (d) | skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede nadzora stanja osnih ležajev z opremo za zaznavanje ob progi iz točke 7.3.2.3 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Francijo in/ali Švedsko izključuje s področja uporabe. |
| --- | --- |

(d)

skladnost oziroma neskladnost z zahtevami glede nadzora stanja osnih ležajev z opremo za zaznavanje ob progi iz točke 7.3.2.3 se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Francijo in/ali Švedsko izključuje s področja uporabe.

| (e) | Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se skladnost/neskladnost karakteristične krivulje vetra (CWC) z mejnimi vrednostmi iz dokumenta iz indeksa [C] Dodatka J-2 vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Nemčijo izključuje s področja uporabe. |
| --- | --- |

(e)

Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se skladnost/neskladnost karakteristične krivulje vetra (CWC) z mejnimi vrednostmi iz dokumenta iz indeksa [C] Dodatka J-2 vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Nemčijo izključuje s področja uporabe.

| (f) | Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji na progah z naklonom, večjim od 40‰, se skladnost/neskladnost z zahtevami iz dokumenta iz indeksa [D] Dodatka J-2 vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje ne preprečuje dostopa enote do nacionalnega omrežja. |
| --- | --- |

(f)

Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji na progah z naklonom, večjim od 40‰, se skladnost/neskladnost z zahtevami iz dokumenta iz indeksa [D] Dodatka J-2 vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje ne preprečuje dostopa enote do nacionalnega omrežja.

| (g) | Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se skladnost/neskladnost izhodov v sili z dokumentom iz indeksa [E] Dodatka J-2 vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Nemčijo izključuje s področja uporabe. |
| --- | --- |

(g)

Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se skladnost/neskladnost izhodov v sili z dokumentom iz indeksa [E] Dodatka J-2 vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje zahtev Nemčijo izključuje s področja uporabe.

| (h) | Za enote, namenjene za obratovanje v Avstriji, se pri verifikaciji zahteve glede stika med kolesi in tirnico poleg točke 4.2.3.4.3 upoštevajo naslednje značilnosti omrežja:






  — | V ≤ 160 km/h: 0,7 ≤ tan γe < 0,8 |
| --- | --- | --- |

(h)

Za enote, namenjene za obratovanje v Avstriji, se pri verifikaciji zahteve glede stika med kolesi in tirnico poleg točke 4.2.3.4.3 upoštevajo naslednje značilnosti omrežja:

—

V ≤ 160 km/h: 0,7 ≤ tan γe < 0,8

| — | 160 km/h < V ≤ 200 km/h: 0,5 ≤ tan γe < 0,6 |
| --- | --- |

—

160 km/h < V ≤ 200 km/h: 0,5 ≤ tan γe < 0,6

| — | V > 200 km/h: 0,3 ≤ tan γe < 0,4 |
| --- | --- |

—

V > 200 km/h: 0,3 ≤ tan γe < 0,4

Skladnost/neskladnost z zahtevami se vpiše v tehnično dokumentacijo. Posledica neskladnosti z zahtevami je omejitev hitrosti vozila.

| (i) | Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se pri verifikaciji zahteve glede stika med kolesi in tirnico poleg točke 4.2.3.4.3 upoštevajo naslednje značilnosti omrežja:






  — | V ≤ 160 km/h: tan γe ≤ 0,8; |
| --- | --- | --- |

(i)

Za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji, se pri verifikaciji zahteve glede stika med kolesi in tirnico poleg točke 4.2.3.4.3 upoštevajo naslednje značilnosti omrežja:

—

V ≤ 160 km/h: tan γe ≤ 0,8;

| — | 160 < V ≤ 230 km/h: tan γe ≤ 0,5; |
| --- | --- |

—

160 < V ≤ 230 km/h: tan γe ≤ 0,5;

| — | V > 230 km/h: tan γe ≤ 0,3. |
| --- | --- |

—

V > 230 km/h: tan γe ≤ 0,3.

Skladnost/neskladnost z zahtevami se vpiše v tehnično dokumentacijo. Posledica neskladnosti z zahtevami je omejitev hitrosti vozila.

| (21) | Za enote, projektirane za obratovanje na tirni širini 1 668 mm, je skladnost s točkama 7.3.2.5 in 7.3.2.6 obvezna, pri čemer se upoštevajo naslednji posebni primeri:






  (a) | skladnost oziroma neskladnost s posebnim primerom na podstavnih vozičkih, projektiranih za vožnjo na tirni širini 1 668 mm, opredeljeni v točki 7.3.2.5a, se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje špansko omrežje tirne širine 1 668 mm izključuje s področja uporabe; |
| --- | --- | --- |

(21)

(a)

skladnost oziroma neskladnost s posebnim primerom na podstavnih vozičkih, projektiranih za vožnjo na tirni širini 1 668 mm, opredeljeni v točki 7.3.2.5a, se vpiše v tehnično dokumentacijo. Neizpolnjevanje špansko omrežje tirne širine 1 668 mm izključuje s področja uporabe;

| (b) | skladnost oziroma neskladnost s posebnim primerom na položaju stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila, opredeljenem v točki 7.3.2.6 TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, se vpiše v tehnično dokumentacijo. Za enote, projektirane za obratovanje na tirni širini 1 435 mm, ki niso skladne s posebnim primerom, se uporablja točka 7.3.2.7 TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe. |
| --- | --- |

(b)

skladnost oziroma neskladnost s posebnim primerom na položaju stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila, opredeljenem v točki 7.3.2.6 TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, se vpiše v tehnično dokumentacijo. Za enote, projektirane za obratovanje na tirni širini 1 435 mm, ki niso skladne s posebnim primerom, se uporablja točka 7.3.2.7 TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe.

| (22) | Neizpolnjevanje katerega koli posebnega okoljskega pogoja iz oddelka 7.4 povzroči omejitve uporabe v omrežju, za katero je bil določen posebni pogoj, vendar ne izključuje tega omrežja s področja uporabe. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Enota se označi v skladu s specifikacijo iz indeksa [5] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(23)

7.1.1.5.2   Dodatni neobvezni pogoji, ki veljajo za vagone, namenjene za splošno obratovanje

| (1) | Skladnost z naslednjim sklopom pogojev iz točk 2 do 12 je neobvezna in je namenjena olajšanju izmenjave enot, namenjenih za uporabo v sestavah vlakov, ki niso določene v fazi projektiranja, tj. enot za splošno obratovanje. Skladnost s temi določbami ne zagotavlja popolne zamenljivosti enot in ne izključuje obveznosti, ki jih ima prevoznik v železniškem prometu glede uporabe teh enot v sestavi vlaka, kot je opredeljeno v točki 6.2.7. Če vložnik izbere to možnost, priglašeni organ oceni skladnost v okviru postopka ES-verifikacije. To se navede v potrdilu in tehnični dokumentaciji. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Enota je opremljena z ročnim spenjalnim sistemom, kot je opredeljeno v točki 4.2.2.2.3(b) in točki 5.3.2. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Enota se opremi z zavornim sistemom EN-UIC, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksov [12] in [70] Dodatka J-1. Zavorni sistem se preskusi v skladu s specifikacijo iz indeksa [71] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Enota izpolnjuje zahteve iz te TSI vsaj v temperaturnem območju T1 (–25 °C do +40 °C; nazivno), kot je opredeljeno v točki 4.2.6.1 in v specifikaciji iz indeksa [18] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Zadnje luči, ki se zahtevajo v točki 4.2.7.1, se zagotovijo s stalnimi zadnjimi lučmi. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Če je enota opremljena s sredinskim prehodom, je sredinski prehod v skladu s specifikacijo iz indeksa [54] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | ‚Enopolna‘ oskrba z električno energijo je v skladu s točko 4.2.11.6(2). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fizični vmesnik med enotami za prenos signala zagotavlja, da sta kabel in vtikač vsaj enega voda združljiva z 18-žilnim prevodniškim kablom, opredeljenim na plošči 2 specifikacije iz indeksa [61] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Naprava za upravljanje vrat iz točke 4.2.5.5.3 je v skladu s specifikacijami, opisanimi v indeksu [17] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

(9)

7.1.2   Spremembe tirnih vozil v obratovanju ali obstoječega tipa tirnih vozil

7.1.2.1   Uvod

| (1) | V tej točki 7.1.2 so opredeljena načela, ki jih morajo uporabiti subjekti za upravljanje sprememb in subjekti za izdajo dovoljenj v skladu s postopkom ES-verifikacije, opisanim v členih 15(9) in 21(12) Direktive (EU) 2016/797 ter Prilogi IV k navedeni direktivi. Ta postopek je dodatno izpopolnjen v členih 13, 15 in 16 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 in Sklepu 2010/713/EU. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ta točka 7.1.2 se uporablja v primeru vseh sprememb tirnih vozil v obratovanju ali obstoječega tipa tirnih vozil, vključno z obnovo ali nadgradnjo. Ne uporablja se v primeru sprememb:






  — | ki ne povzročijo odstopanja od tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavam o verifikaciji podsistemov, če obstajajo, in |
| --- | --- | --- |

(2)

—

ki ne povzročijo odstopanja od tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavam o verifikaciji podsistemov, če obstajajo, in

| — | ki ne vplivajo na osnovne parametre, ki niso zajeti v izjavi ES, če obstaja. |
| --- | --- |

—

ki ne vplivajo na osnovne parametre, ki niso zajeti v izjavi ES, če obstaja.

Imetnik dovoljenja za tip vozila subjektu za upravljanje sprememb pod razumnimi pogoji zagotovi informacije, potrebne za ocenjevanje sprememb.

7.1.2.2   Predpisi za upravljanje sprememb tirnih vozil in tipa tirnih vozil

| (1) | Deli in osnovni parametri tirnih vozil, na katere niso vplivale spremembe, so izvzeti iz ocenjevanja skladnosti na podlagi določb te TSI. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Brez poseganja v točki 7.1.2.2a in 7.1.3 je skladnost z zahtevami iz te TSI, TSI hrup (glej točko 7.2 navedene TSI) in TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe (glej točko 7.2.3 navedene TSI) potrebna samo za osnovne parametre v tej TSI, na katere lahko vplivajo spremembe. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V skladu s členoma 15 in 16 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 in Sklepom 2010/713/EU ter ob uporabi modula SB, SD/SF ali SH1 za ES-verifikacijo, po potrebi pa tudi v skladu s členom 15(5) Direktive (EU) 2016/797 subjekt za upravljanje sprememb priglašeni organ obvesti o vseh spremembah, ki vplivajo na skladnost podsistema z zahtevami ustreznih TSI in zaradi katerih mora priglašeni organ opraviti nove verifikacije. Subjekt za upravljanje sprememb te informacije zagotovi z ustreznimi sklici na tehnično dokumentacijo v zvezi z obstoječim ES-potrdilom o pregledu tipa ali konstrukcije. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Brez poseganja v splošno varnostno presojo, ki se zahteva v skladu s členom 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, se v primeru sprememb, zaradi katerih je treba znova oceniti varnostne zahteve iz točk 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 in 4.2.5.5.9, uporabi postopek, določen v točki 6.2.3.5. V spodnji preglednici 17 je navedeno, kdaj je potrebno novo dovoljenje.

  Preglednica 17


  Vozilo, prvotno ocenjeno na podlagi | Prve metode iz točke 6.2.3.5(3) | Druge metode iz točke 6.2.3.5(3) | Skupna varnostna metoda za oceno tveganja ni uporabljena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprememba, ocenjena na podlagi ... | Prve metode iz točke 6.2.3.5(3) | Novo dovoljenje ni potrebno | Preveritev (2) | Novo dovoljenje ni potrebno |
| Druge metode iz točke 6.2.3.5(3) | Preveritev (2) | Preveritev (2) | Preveritev (2) |
| Skupna varnostna metoda za oceno tveganja ni uporabljena | Ni mogoče | Ni mogoče | Ni mogoče |

(4)

Preglednica 17

Vozilo, prvotno ocenjeno na podlagi

Prve metode iz točke 6.2.3.5(3)

Druge metode iz točke 6.2.3.5(3)

Skupna varnostna metoda za oceno tveganja ni uporabljena

Sprememba, ocenjena na podlagi ...

Prve metode iz točke 6.2.3.5(3)

Novo dovoljenje ni potrebno

Preveritev (2)

Novo dovoljenje ni potrebno

Druge metode iz točke 6.2.3.5(3)

Preveritev (2)

Preveritev (2)

Preveritev (2)

Skupna varnostna metoda za oceno tveganja ni uporabljena

Ni mogoče

Ni mogoče

Ni mogoče

| (4a) | Brez poseganja v splošno varnostno presojo, ki se zahteva v členu 21(12)(b) Direktive (EU) 2016/797 v primeru sprememb, ki vplivajo na zahteve iz oddelkov 4.2.4.9, 4.2.9.3.1 in 4.2.10.3.4, ki zahtevajo novo študijo zanesljivosti, se zahteva novo dovoljenje za dajanje v promet, razen če priglašeni organ sklene, da se zahteve v zvezi z varnostjo, ki jih zajema študija zanesljivosti, izboljšajo ali ohranijo. Priglašeni organ v svoji presoji po potrebi upošteva revidirano dokumentacijo o vzdrževanju in obratovanju. |
| --- | --- |

(4a)

| (5) | Nacionalne strategije migracije, povezane z izvajanjem drugih TSI (npr. TSI, ki zajemajo fiksne naprave), se upoštevajo pri določitvi, do kakšne mere je treba uporabljati TSI, ki zajemajo tirna vozila. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Osnovne konstrukcijske značilnosti tirnih vozil so opredeljene v preglednicah 17a in 17b spodaj. Na podlagi teh preglednic in varnostne presoje, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, se spremembe kategorizirajo, kot sledi:






  (a) | kot je opredeljeno v členu 15(1), točka (c), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, če presegajo pragove iz stolpca 3 ali če so pod pragovi iz stolpca 4, razen če jih je treba v skladu z varnostno presojo, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, kategorizirati kot spremembe iz člena 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, ali |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

kot je opredeljeno v členu 15(1), točka (c), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, če presegajo pragove iz stolpca 3 ali če so pod pragovi iz stolpca 4, razen če jih je treba v skladu z varnostno presojo, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, kategorizirati kot spremembe iz člena 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, ali

| (b) | kot je opredeljeno v členu 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, če presegajo pragove iz stolpca 4 ali če jih je treba v skladu z varnostno presojo, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, kategorizirati kot spremembe iz člena 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

(b)

kot je opredeljeno v členu 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, če presegajo pragove iz stolpca 4 ali če jih je treba v skladu z varnostno presojo, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, kategorizirati kot spremembe iz člena 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545.

Ugotovitev, ali so spremembe zunaj pragov, omenjenih v prvem odstavku, ali jih presegajo, se opravi glede na vrednosti parametrov ob zadnji izdaji dovoljenja za tirna vozila ali tip tirnih vozil.

| (7) | Za spremembe, ki niso zajete v točki 7.1.2.2(6), se šteje, da ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove in se lahko kategorizirajo, kot je opredeljeno v členu 15(1), točka (a), ali členu 15(1), točka (b), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, razen če varnostna presoja, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, zahteva, da se kategorizirajo, kot je opredeljeno v členu 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Varnostna presoja, ki se zahteva v členu 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797, zajema spremembe v zvezi z osnovnimi parametri iz preglednice iz točke 3.1 v zvezi z vsemi bistvenimi zahtevami, zlasti zahtevami ‚Varnost‘ in ‚Tehnična združljivost‘. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Brez poseganja v točko 7.1.2.2a so vse spremembe še naprej v skladu z veljavnimi TSI ne glede na njihovo uvrstitev. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zaradi zamenjave enega ali več vozil znotraj stalne sestave zaradi resne poškodbe ni potrebno ocenjevanje skladnosti s to TSI, če so enota ali vozila glede tehničnih parametrov in funkcij enaka tistim, ki jih zamenjujejo. Takšne enote morajo biti sledljive in certificirane v skladu s katerim koli nacionalnim ali mednarodnim predpisom ali širše priznanimi kodeksi ravnanja na področju železnic.

  Preglednica 17a


  Osnovne konstrukcijske značilnosti v zvezi z osnovnimi parametri iz te TSI









  Točka TSI | Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti | Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se ne razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797 | Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.3 | Končna spenjača |

(10)

Preglednica 17a

Osnovne konstrukcijske značilnosti v zvezi z osnovnimi parametri iz te TSI

Točka TSI

Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti

Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se ne razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797

Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797

4.2.2.2.3

Končna spenjača

Tip končne spenjače

Sprememba tipa končne spenjače

n. r.

| 4.2.2.10 | Pogoji obremenitve in tehtana masa |
| --- | --- |

4.2.2.10

Pogoji obremenitve in tehtana masa

| 4.2.3.2.1 | Parameter osne obremenitve |
| --- | --- |

4.2.3.2.1

Parameter osne obremenitve

Konstrukcijsko določena masa v stanju delovanja

Sprememba katere koli od ustreznih osnovnih konstrukcijskih značilnosti, ki povzroči spremembo EN-kategorij proge, s katerimi je vozilo združljivo

n. r.

Konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru

Konstrukcijsko določena masa pri izjemnem koristnem tovoru

Operativna masa v stanju delovanja

Operativna masa pri normalnem koristnem tovoru

Največja konstrukcijsko določena hitrost (km/h)

Statična osna obremenitev v stanju delovanja

Statična osna obremenitev pri izjemnem koristnem tovoru

Dolžina vozila

Statična osna obremenitev pri normalnem koristnem tovoru

Položaj osi vzdolž enote (razmik med kolesnimi dvojicami)

EN-kategorije proge

Skupna masa vozila (za vsako vozilo enote)

Sprememba katere koli od ustreznih osnovnih konstrukcijskih značilnosti, ki povzroči spremembo EN-kategorij proge, s katerimi je vozilo združljivo

Sprememba za več kot ±10 %

Masa na kolo

Sprememba katere koli od ustreznih osnovnih konstrukcijskih značilnosti, ki povzroči spremembo EN-kategorij proge, s katerimi je vozilo združljivo ali

Sprememba za več kot ±10 %

n. r.

| 4.2.3.1 | Profili |
| --- | --- |

4.2.3.1

Profili

Referenčni profil

n. r.

Sprememba referenčnega profila, s katerim je vozilo združljivo

Najmanjši še prevozni polmer konveksnega vertikalnega loka

Sprememba najmanjšega še prevoznega polmera konveksnega vertikalnega loka, s katerim je vozilo združljivo, za več kot 10 %

n. r.

Najmanjši še prevozni polmer konkavnega vertikalnega loka

Sprememba najmanjšega še prevoznega polmera konkavnega vertikalnega loka, s katerim je vozilo združljivo, za več kot 10 %

n. r.

| 4.2.3.3.1 | Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

n. r.

Sprememba navedene združljivosti z enim od treh naslednjih sistemov za zaznavanje vlaka ali več teh sistemov:

| — | tirni tokokrogi, |
| --- | --- |

—

tirni tokokrogi,

| — | osni števci, |
| --- | --- |

—

osni števci,

| — | kabelske zanke. |
| --- | --- |

—

kabelske zanke.

Mazanje sledilnega venca

Namestitev/odstranitev funkcije mazanja sledilnega venca

n. r.

Možnost preprečitve uporabe mazanja sledilnega venca

n. r.

Namestitev/odstranitev upravljalnega elementa, ki preprečuje uporabo mazanja sledilnega venca

| 4.2.3.3.2 | Nadzor brezhibnosti osnih ležajev |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Nadzor brezhibnosti osnih ležajev

Sistem za zaznavanje na vozilu

Nameščanje sistema za zaznavanje na vozilu

Odstranitev navedenega sistema za zaznavanje na vozilu

| 4.2.3.4 | Dinamično vedenje tirnih vozil |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dinamično vedenje tirnih vozil

Kombinacija največje hitrosti in največjega primanjkljaja nadvišanja, za katero je bilo vozilo ocenjeno

n. r.

Povečanje največje hitrosti za več kot 15 km/h ali sprememba največjega dopustnega primanjkljaja nadvišanja za več kot ±10 %

Nagib tirnice

n. r.

Sprememba nagibov tirnice, s katerimi je vozilo skladno (1)

| 4.2.3.5.2.1 | Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1

Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic

Tirna širina kolesnih dvojic

n. r.

Sprememba tirne širine, s katero je kolesna dvojica združljiva

| 4.2.3.5.2.2 | Značilnosti koles |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.2

Značilnosti koles

Najmanjši potreben premer kolesa v obratovanju

Sprememba minimalnega potrebnega premera v obratovanju za več kot ±10 mm

n. r.

| 4.2.3.5.2.3 | Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3

Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino

Naprava za menjavo tirne širine kolesne dvojice

Sprememba vozila, ki povzroči spremembo naprav za menjavo, s katerimi je kolesna dvojica združljiva

Sprememba tirnih širin, s katerimi je kolesna dvojica združljiva

| 4.2.3.6 | Najmanjši polmer loka zavoja |
| --- | --- |

4.2.3.6

Najmanjši polmer loka zavoja

Najmanjši še prevozni polmer horizontalnega loka

Povečanje najmanjšega polmera horizontalnega loka za več kot 5 m

n. r.

| 4.2.4.5.1 | Zavorna zmogljivost – splošne zahteve |
| --- | --- |

4.2.4.5.1

Zavorna zmogljivost – splošne zahteve

Največji povprečni pojemek

Sprememba največjega povprečnega pojemka za več kot ±10 %

n. r.

| 4.2.4.5.2 | Zavorna zmogljivost – zasilno zaviranje |
| --- | --- |

4.2.4.5.2

Zavorna zmogljivost – zasilno zaviranje

Zavorna pot in profil pojemka za vsak pogoj obremenitve na največjo konstrukcijsko določeno hitrost

Sprememba zavorne poti za več kot ±10 %

Opomba: uporablja se lahko tudi odstotek zavorne mase (tudi ‚lambda‘ ali ‚odstotni delež zavorne mase‘) ali zavorna masa, ki se lahko z izračunom izpelje (neposredno ali prek zavorne poti) iz profilov pojemkov.

Dovoljena sprememba je enaka (±10 %)

n. r.

| 4.2.4.5.3 | Zavorna zmogljivost – delovno zaviranje |
| --- | --- |

4.2.4.5.3

Zavorna zmogljivost – delovno zaviranje

Zavorna pot in največji pojemek za pogoj obremenitve ‚konstrukcijsko določena masa pri normalnem koristnem tovoru‘ pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti

Sprememba zavorne poti za več kot ±10 %

n. r.

| 4.2.4.5.4 | Zavorna zmogljivost – toplotna zmogljivost |
| --- | --- |

4.2.4.5.4

Zavorna zmogljivost – toplotna zmogljivost

Največja toplotna energetska zmogljivost zavore

n. r.

Sprememba največje toplotne energije zavore >= 10 %

ali

toplotna zmogljivost v smislu največjega naklona proge, z njim povezane dolžine in obratovalne hitrosti

sprememba največjega naklona proge, z njim povezane dolžine ali obratovalne hitrosti, za katero je zavorni sistem zasnovan v zvezi s toplotno energetsko zmogljivostjo zavore

| 4.2.4.5.5 | Zavorna zmogljivost – parkirna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.5.5

Zavorna zmogljivost – parkirna zavora

Največji naklon, na katerem se lahko enota ohrani v mirovanju zgolj z uporabo parkirne zavore (če je vozilo opremljeno z njo)

Sprememba navedenega največjega naklona za več kot ±10 %

n. r.

| 4.2.4.6.2 | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles |
| --- | --- |

4.2.4.6.2

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles

n. r.

Namestitev/odstranitev funkcije WSP

| 4.2.4.8.2 | Magnetna tirna zavora |
| --- | --- |

4.2.4.8.2

Magnetna tirna zavora

Magnetna tirna zavora

n. r.

Namestitev/odstranitev funkcije magnetne tirne zavore

Možnost preprečitve uporabe magnetne tirne zavore

n. r.

Namestitev/odstranitev mehanizma za upravljanje zavore, ki omogoča sprožitev/izklop magnetne tirne zavore

| 4.2.4.8.3 | Tirna zavora na vrtinčne tokove |
| --- | --- |

4.2.4.8.3

Tirna zavora na vrtinčne tokove

Tirna zavora na vrtinčne tokove

n. r.

Namestitev/odstranitev funkcije tirne zavore na vrtinčne tokove

Možnost preprečitve uporabe tirne zavore na vrtinčne tokove

n. r.

Namestitev/odstranitev mehanizma za upravljanje zavore, ki omogoča sprožitev/izklop tirne zavore na vrtinčne tokove

| 4.2.6.1.1 | Temperatura |
| --- | --- |

4.2.6.1.1

Temperatura

Temperaturno območje

Sprememba temperaturnega območja (T1, T2, T3)

n. r.

| 4.2.6.1.2 | Sneg, led in toča |
| --- | --- |

4.2.6.1.2

Sneg, led in toča

Pogoji snega, ledu in toče

Sprememba razpona za ‚sneg, led in točo‘ (nazivni ali hujši)

n. r.

| 4.2.8.2.2 | Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc |
| --- | --- |

4.2.8.2.2

Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc

Sistem za oskrbo z energijo (napetost in frekvenca)

n. r.

Sprememba napetosti/frekvenc sistema za oskrbo z energijo

(AC 25 kV–50 Hz, AC 15 kV–16,7 Hz, DC 3 kV, DC 1,5 kV, DC 750 V, tretja tirnica, drugo)

| 4.2.8.2.3 | Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod |
| --- | --- |

4.2.8.2.3

Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod

Regenerativna zavora

n. r.

Namestitev/odstranitev funkcije regenerativne zavore

Možnost preprečitve uporabe regenerativne zavore, če je nameščena

Namestitev/odstranitev možnosti preprečitve uporabe regenerativne zavore

n. r.

| 4.2.8.2.4 | Največja moč in tok iz voznega voda |
| --- | --- |

4.2.8.2.4

Največja moč in tok iz voznega voda

Uporablja se samo za električne enote z močjo, višjo od 2 MW:

Funkcija omejevanja električne moči ali toka

Nameščena/odstranjena funkcija omejevanja električne moči ali toka

n. r.

| 4.2.8.2.5 | Največji tok v mirovanju |
| --- | --- |

4.2.8.2.5

Največji tok v mirovanju

Največji tok v mirovanju na posamezen odjemnik toka za vsak sistem DC, za katerega je vozilo opremljeno

Sprememba vrednosti največjega toka za 50 A brez prekoračitve mejne vrednosti, določene v tej TSI

n. r.

Vozilo, opremljeno s shranjevanjem električne energije za namene vleke in opremljeno s funkcijo polnjenja z voznim vodom v mirovanju

Dodajanje ali odstranjevanje funkcije

n. r.

| 4.2.8.2.9.1.1 | Višina vzajemnega delovanja s kontaktnimi vodniki (raven tirnih vozil) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.1.1

Višina vzajemnega delovanja s kontaktnimi vodniki (raven tirnih vozil)

Višina stika med odjemnikom in kontaktnimi žicami (merjena od zgornjega roba tirnice navzgor)

Sprememba višine vzajemnega delovanja, ki omogoča/onemogoča mehanski kontakt z enim od kontaktnih vodnikov na višini nad tirnico med:

| | 4 800  mm in 6 500  mm |
| --- | --- |

4 800  mm in 6 500  mm

| | 4 500  mm in 6 500  mm |
| --- | --- |

4 500  mm in 6 500  mm

| | 5 550  mm in 6 800  mm |
| --- | --- |

5 550  mm in 6 800  mm

| | 5 600  mm in 6 600  mm |
| --- | --- |

5 600  mm in 6 600  mm

n. r.

| 4.2.8.2.9.2 | Geometrija glave odjemnika toka (raven komponente interoperabilnosti) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.2

Geometrija glave odjemnika toka (raven komponente interoperabilnosti)

Geometrija glave odjemnika toka

n. r.

Sprememba geometrije glave odjemnika toka v ali iz enega od tipov, opredeljenih v točki 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 ali 4.2.8.2.9.2.3

| 4.2.8.2.9.4.2 | Material kontaktnih gibljivih vezi |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.4.2

Material kontaktnih gibljivih vezi

Material kontaktnih gibljivih vezi

Nova kontaktna gibljiva vez v skladu s točko 4.2.8.2.9.4.2(3)

n. r.

| 4.2.8.2.9.6 | Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.6

Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka

Krivulja srednje kontaktne sile

Sprememba, zaradi katere je potrebna nova ocena dinamičnega vedenja odjemnika toka

n. r.

| 4.2.8.2.9.7 | Razporeditev odjemnikov toka (raven tirnih vozil) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.7

Razporeditev odjemnikov toka (raven tirnih vozil)

Število odjemnikov toka in najmanjša razdalja med dvema odjemnikoma toka

n. r.

Kadar se razdalja med dvema zaporednima odjemnikoma toka v stalnih ali vnaprej določenih sestavah ocenjene enote zmanjša z odstranitvijo vozila

| 4.2.8.2.9.10 | Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.10

Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil)

Samodejna naprava za spuščanje (ADD)

Nameščena/odstranjena funkcija samodejne naprave za spuščanje (ADD)

n. r.

| 4.2.9.3.7 | Obdelava signala za zaznavanje in preprečevanje iztirjenja |
| --- | --- |

4.2.9.3.7

Obdelava signala za zaznavanje in preprečevanje iztirjenja

Prisotnost obdelave signala za preprečevanje in zaznavanje iztirjenja

Namestitev/odstranitev funkcije preprečevanja/zaznavanja

n. r.

| 4.2.9.3.7a | Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja v vozilu |
| --- | --- |

4.2.9.3.7a

Funkcija zaznavanja in preprečevanja iztirjenja v vozilu

Prisotnost funkcije za preprečevanje in zaznavanje iztirjenja

Namestitev/odstranitev funkcije preprečevanja/zaznavanja

n. r.

| 4.2.10.1 | Splošno in kategorizacija |
| --- | --- |

4.2.10.1

Splošno in kategorizacija

Kategorija požarne varnosti

n. r.

Sprememba kategorije požarne varnosti

| 4.2.12.2 | Splošna dokumentacija – število enot pri večnamenskem obratovanju |
| --- | --- |

4.2.12.2

Splošna dokumentacija – število enot pri večnamenskem obratovanju

Največje število spetih vlakovnih kompozicij ali lokomotiv pri večnamenskem obratovanju

n. r.

Sprememba največjega dovoljenega števila spetih vlakovnih kompozicij ali lokomotiv pri večnamenskem obratovanju

| 4.2.12.2 | Splošna dokumentacija – število vozil v enoti |
| --- | --- |

4.2.12.2

Splošna dokumentacija – število vozil v enoti

Samo za stalne sestave:

Vozila v stalni sestavi

n. r.

Sprememba števila vozil v stalni sestavi

Preglednica 17b

Osnovne konstrukcijske značilnosti v zvezi z osnovnimi parametri iz TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe

| Točka TSI | Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti | Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se ne razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797 | Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.2.11 | Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila |

Točka TSI

Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti

Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se ne razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797

Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797

2.2.11

Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila

Višine peronov, za katere je vozilo zasnovano

n. r.

Sprememba višine peronov, s katero je vozilo združljivo

| (11) | Da bi priglašeni organ, ki ga je izbral subjekt za upravljanje sprememb, zagotovil ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije, se lahko sklicuje na:






  — | izvirno ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno, |
| --- | --- | --- |

(11)

—

izvirno ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno,

| — | dodatno ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije (s katerim se spremeni izvirno potrdilo) za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema s TSI iz okvira za certificiranje iz točke 7.1.3.1.1. |
| --- | --- |

—

dodatno ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije (s katerim se spremeni izvirno potrdilo) za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema s TSI iz okvira za certificiranje iz točke 7.1.3.1.1.

Če je obdobje veljavnosti ES-potrdila o pregledu tipa ali konstrukcije za izvirni tip omejeno na sedem let (zaradi uporabe prejšnjega koncepta faze A/B), je obdobje veljavnosti ES-potrdila o pregledu tipa ali konstrukcije za spremenjeni tip, varianto tipa ali izvedenko tipa omejeno na 14 let po datumu, ko vložnik imenuje priglašeni organ za izvirni tip tirnih vozil (začetek faze A izvirnega ES-potrdila o pregledu tipa ali konstrukcije).

| (12) | Subjekt za upravljanje sprememb vsekakor zagotovi ustrezno posodobitev tehnične dokumentacije v zvezi z ES-potrdilom o pregledu tipa ali konstrukcije. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Posodobljena tehnična dokumentacija v zvezi z ES-potrdilom o pregledu tipa ali konstrukcije se navede v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, ki jo izda subjekt za upravljanje sprememb za tirna vozila, opredeljena kot skladna s spremenjenim tipom. |
| --- | --- |

(13)

7.1.2.2a   Posebna pravila za tirna vozila v obratovanju, ki niso zajeta z ES-izjavo o verifikaciji, za katere je bilo prvo dovoljenje za začetek obratovanja izdano pred 1. januarjem 2015

Poleg točke 7.1.2.2 se za tirna vozila v obratovanju, za katera je bilo prvo dovoljenje za začetek obratovanja izdano pred 1. januarjem 2015, uporabljajo naslednja pravila v primeru sprememb, ki vplivajo na osnovne parametre, ki niso zajeti v ES-izjavi (če obstajajo):

| (1) | šteje se, da je skladnost s tehničnimi zahtevami te TSI vzpostavljena, ko je osnovni parameter izboljšan v smeri zmogljivosti, ki je opredeljena v TSI, subjekt za upravljanje sprememb pa dokaže, da so ustrezne bistvene zahteve izpolnjene, raven varnosti pa se je ohranila in, kadar je to upravičeno in izvedljivo, izboljšala. Subjekt za upravljanje sprememb v tem primeru utemelji razloge za neskladnost z zmogljivostjo, ki je opredeljena v TSI, pri čemer upošteva točke 7.1.2.2(5). Ta utemeljitev se vključi v tehnično dokumentacijo, če obstaja, ali izvirno tehnično dokumentacijo vozila; |
| --- | --- |

(1)

šteje se, da je skladnost s tehničnimi zahtevami te TSI vzpostavljena, ko je osnovni parameter izboljšan v smeri zmogljivosti, ki je opredeljena v TSI, subjekt za upravljanje sprememb pa dokaže, da so ustrezne bistvene zahteve izpolnjene, raven varnosti pa se je ohranila in, kadar je to upravičeno in izvedljivo, izboljšala. Subjekt za upravljanje sprememb v tem primeru utemelji razloge za neskladnost z zmogljivostjo, ki je opredeljena v TSI, pri čemer upošteva točke 7.1.2.2(5). Ta utemeljitev se vključi v tehnično dokumentacijo, če obstaja, ali izvirno tehnično dokumentacijo vozila;

| (2) | pravilo iz točke 1 se ne uporablja za spremembe osnovnih parametrov, razvrščenih v skladu s členom 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797, kot je opredeljeno v preglednicah 17c in 17d. Za navedene spremembe je skladnost z zahtevami iz te TSI obvezna.

  Preglednica 17c


  Spremembe osnovnih parametrov, za katere je obvezna skladnost z zahtevami TSI za tirna vozila, za katera ni bilo izdano ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije








  Točka TSI | Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti | Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.1 | Profili |

(2)

pravilo iz točke 1 se ne uporablja za spremembe osnovnih parametrov, razvrščenih v skladu s členom 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797, kot je opredeljeno v preglednicah 17c in 17d. Za navedene spremembe je skladnost z zahtevami iz te TSI obvezna.

Preglednica 17c

Spremembe osnovnih parametrov, za katere je obvezna skladnost z zahtevami TSI za tirna vozila, za katera ni bilo izdano ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije

Točka TSI

Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti

Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797

4.2.3.1

Profili

Referenčni profil

Sprememba referenčnega profila, s katerim je vozilo združljivo

| 4.2.3.3.1 | Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

Sprememba navedene združljivosti z enim od treh naslednjih sistemov za zaznavanje vlaka ali več teh sistemov:

| — | tirni tokokrogi, |
| --- | --- |

—

tirni tokokrogi,

| — | osni števci, |
| --- | --- |

—

osni števci,

| — | kabelske zanke. |
| --- | --- |

—

kabelske zanke.

| 4.2.3.3.2 | Nadzor brezhibnosti osnih ležajev |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Nadzor brezhibnosti osnih ležajev

Sistem za zaznavanje na vozilu

Namestitev/odstranitev navedenega sistema za zaznavanje na vozilu

| 4.2.3.5.2.1 | Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1

Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic

Tirna širina kolesnih dvojic

Sprememba tirne širine, s katero je kolesna dvojica združljiva

| 4.2.3.5.2.3 | Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3

Samodejni sistemi s spremenljivo tirno širino

Naprava za menjavo tirne širine kolesne dvojice

Sprememba tirnih širin, s katerimi je kolesna dvojica združljiva

| 4.2.8.2.3 | Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod |
| --- | --- |

4.2.8.2.3

Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod

Regenerativna zavora

Namestitev/odstranitev funkcije regenerativne zavore

Preglednica 17d

Spremembe osnovnih parametrov, za katere je obvezna skladnost z zahtevami TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, za katera ni bilo izdano ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije

| Točka TSI | Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti | Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.11 | Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila |

Točka TSI

Povezane osnovne konstrukcijske značilnosti

Spremembe, ki vplivajo na osnovne konstrukcijske značilnosti in se razvrstijo, kot je opredeljeno v členu 21(12), točka (a), Direktive (EU) 2016/797

4.2.2.11

Položaj stopnic za vstop v vozilo in izstop iz vozila

Višine peronov, za katere je vozilo zasnovano

Sprememba višine peronov, s katero je vozilo združljivo

7.1.2.2b   Posebna pravila za vozila, spremenjena za preskušanje zmogljivosti ali zanesljivosti tehnoloških inovacij za omejeno časovno obdobje

| (1) | Poleg pravil iz točke 7.1.2.2 se uporabljajo naslednja pravila v primeru sprememb posameznih dovoljenih vozil zaradi preskušanja delovanja in zanesljivosti tehnoloških inovacij za določeno obdobje, ki ni daljše od enega leta. Ne uporabljajo se, če so iste spremembe vpeljane za več vozil. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Šteje se, da je skladnost s tehničnimi zahtevami iz te TSI ugotovljena, če je osnovni parameter nespremenjen ali izboljšan v smeri zmogljivosti, ki je opredeljena v TSI, in če subjekt, ki upravlja to spremembo, dokaže, da so izpolnjene ustrezne bistvene zahteve in da je raven varnosti ohranjena ter, kadar je to razumno izvedljivo, izboljšana. |
| --- | --- |

(2)

7.1.3   Predpisi, ki se nanašajo na ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije

7.1.3.1   Podsistem tirna vozila

7.1.3.1.1   Opredelitve pojmov

| (1) | Okvir za začetno oceno
  Okvir za začetno oceno je sklop TSI (ta TSI, TSI hrup in TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe), ki se uporablja na začetku faze projektiranja, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom. |
| --- | --- |

(1)

Okvir za začetno oceno je sklop TSI (ta TSI, TSI hrup in TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe), ki se uporablja na začetku faze projektiranja, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom.

| (2) | Okvir za certificiranje
  Okvir za certificiranje je sklop TSI (ta TSI, TSI hrup in TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe), ki se uporablja v času izdaje ES-potrdila o pregledu tipa ali konstrukcije. Je okvir za začetno oceno, spremenjen na podlagi sprememb TSI, ki so začele veljati v fazi projektiranja. |
| --- | --- |

(2)

Okvir za certificiranje je sklop TSI (ta TSI, TSI hrup in TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe), ki se uporablja v času izdaje ES-potrdila o pregledu tipa ali konstrukcije. Je okvir za začetno oceno, spremenjen na podlagi sprememb TSI, ki so začele veljati v fazi projektiranja.

| (3) | Faza projektiranja
  Faza projektiranja je obdobje, ki se začne, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom, odgovornim za ES-verifikacijo, in konča, ko se izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije.
  Faza projektiranja lahko zajema tip ter eno ali več variant tipa in izvedenk tipa. Za fazo projektiranja za vse variante in izvedenke tipa se šteje, da se začne hkrati s fazo projektiranja glavnega tipa. |
| --- | --- |

(3)

Faza projektiranja je obdobje, ki se začne, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom, odgovornim za ES-verifikacijo, in konča, ko se izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije.

Faza projektiranja lahko zajema tip ter eno ali več variant tipa in izvedenk tipa. Za fazo projektiranja za vse variante in izvedenke tipa se šteje, da se začne hkrati s fazo projektiranja glavnega tipa.

| (4) | Faza proizvodnje
  Faza proizvodnje je obdobje, v katerem se lahko enote dajo na trg na podlagi ES-izjave o verifikaciji, ki se nanaša na veljavno ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije. |
| --- | --- |

(4)

Faza proizvodnje je obdobje, v katerem se lahko enote dajo na trg na podlagi ES-izjave o verifikaciji, ki se nanaša na veljavno ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije.

| (5) | Tirna vozila v obratovanju:
  Tirna vozila so v obratovanju, kadar so registrirana z ‚veljavno‘ registracijsko oznako ‚00‘ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/1614 in se vzdržuje v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/779 (*18). |
| --- | --- |

(5)

Tirna vozila so v obratovanju, kadar so registrirana z ‚veljavno‘ registracijsko oznako ‚00‘ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/1614 in se vzdržuje v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/779 (*18).

7.1.3.1.2   Predpisi, ki se nanašajo na ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije

| (1) | Priglašeni organ izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije, ki se nanaša na okvir za certificiranje. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kadar v fazi projektiranja začne veljati revizija te TSI, TSI hrup ali TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, priglašeni organ izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije v skladu z naslednjimi pravili:






  — | pri spremembah TSI, ki niso navedene v Dodatku L, skladnost z okvirom za začetno oceno pomeni skladnost z okvirom za certificiranje. Priglašeni organ brez dodatne ocene izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije, ki se nanaša na okvir za certificiranje; |
| --- | --- | --- |

(2)

—

pri spremembah TSI, ki niso navedene v Dodatku L, skladnost z okvirom za začetno oceno pomeni skladnost z okvirom za certificiranje. Priglašeni organ brez dodatne ocene izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije, ki se nanaša na okvir za certificiranje;

| — | uporaba sprememb TSI, navedenih v Dodatku L, je obvezna v skladu s prehodno ureditvijo, opredeljeno v dodatku. V opredeljenem prehodnem obdobju lahko priglašeni organ brez dodatne ocene izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije, ki se nanaša na okvir za certificiranje. Priglašeni organ v ES-potrdilu o pregledu tipa ali konstrukcije navede vse točke, ocenjene v skladu z okvirom za začetno oceno. |
| --- | --- |

—

uporaba sprememb TSI, navedenih v Dodatku L, je obvezna v skladu s prehodno ureditvijo, opredeljeno v dodatku. V opredeljenem prehodnem obdobju lahko priglašeni organ brez dodatne ocene izda ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije, ki se nanaša na okvir za certificiranje. Priglašeni organ v ES-potrdilu o pregledu tipa ali konstrukcije navede vse točke, ocenjene v skladu z okvirom za začetno oceno.

| (3) | Kadar v fazi projektiranja začne veljati več revizij te TSI, TSI hrup ali TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, se točka 2 zaporedoma uporablja za vse revizije. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Vedno je dovoljeno (ne pa obvezno) uporabljati celotno najnovejšo različico katere koli TSI ali nekatere njene točke, razen če je v spremembi teh TSI izrecno določeno drugače; če je uporaba omejena na določene točke, mora vložnik utemeljiti in dokumentirati, da veljavne zahteve ostanejo skladne, to pa mora potrditi tudi priglašeni organ. |
| --- | --- |

(4)

7.1.3.1.3   Veljavnost ES-potrdila o pregledu tipa ali konstrukcije

| (1) | Ko začne veljati revizija te TSI, TSI hrup, TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe, ES-potrdilo o pregledu tipa ali konstrukcije za podsistem ostane veljavno, razen če ga je treba revidirati v skladu s posebno prehodno ureditvijo spremembe TSI. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Samo spremembe TSI s posebno prehodno ureditvijo se lahko uporabljajo za tirna vozila v fazi proizvodnje ali za tirna vozila v obratovanju. |
| --- | --- |

(2)

7.1.3.2   Komponente interoperabilnosti

| (1) | Ta točka se nanaša na komponente interoperabilnosti, za katere se opravi pregled tipa ali pregled konstrukcije ali ocena primernosti za uporabo. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Razen če je v reviziji te TSI, TSI hrup ali TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe izrecno določeno drugače, ostane pregled tipa, konstrukcije ali primernosti za uporabo veljaven, tudi če začne veljati revizija teh TSI.
  V tem času se lahko nove komponente istega tipa na trg dajo brez nove ocene tipa. |
| --- | --- |

(2)

V tem času se lahko nove komponente istega tipa na trg dajo brez nove ocene tipa.

7.1.4   Pravila za razširitev področja uporabe za tirna vozila, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/57/ES ali obratujejo pred 19. julijem 2010

| (1) | Če ni popolne skladnosti s to TSI, se točka 2 uporablja za tirna vozila, ki v času prošnje za razširitev njihovega področja uporabe v skladu s členom 21(13) Direktive (EU) 2016/797 izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/57/ES ali so začela obratovati pred 19. julijem 2010; |
| --- | --- | --- |

(1)

(a)

imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/57/ES ali so začela obratovati pred 19. julijem 2010;

| (b) | so registrirana z ‚veljavno‘ registracijsko oznako ‚00‘ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1614 in se vzdržujejo v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/779. |
| --- | --- |

(b)

so registrirana z ‚veljavno‘ registracijsko oznako ‚00‘ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1614 in se vzdržujejo v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/779.

Naslednje določbe za razširitev področja uporabe se uporabljajo tudi v kombinaciji z novim dovoljenjem, kot je opredeljeno v členu 14(3), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545.

| (2) | Dovoljenje za razširjeno področje uporabe tirnih vozil iz točke 1 temelji na morebitnem obstoječem dovoljenju, tehnični združljivosti med tirnimi vozili in omrežjem v skladu s členom 21(3), točka (d), Direktive (EU) 2016/797 in skladnosti z osnovnimi konstrukcijskimi značilnostmi iz preglednic 17a in 17b, ob upoštevanju morebitnih omejitev.
  Vložnik predloži ES-izjavo o verifikaciji, skupaj s tehnično dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z zahtevami iz te TSI ali določbami z enakim učinkom za vsak osnovni parameter iz stolpca 1 preglednic 17a in 17b ter skladnost z naslednjimi točkami te TSI:






  — | 4.2.4.2.2, 4.2.5.5.8, 4.2.5.5.9, 4.2.6.2.3, 4.2.6.2.4, 4.2.6.2.5, 4.2.8.2.7, 4.2.8.2.9.8 (pri samodejnem upravljanju vožnje skozi odseke ločevanja faz ali sistemov), 4.2.9.3.1, 4.2.9.6, 4.2.12 in 4.2.12.6, |
| --- | --- | --- |

(2)

Vložnik predloži ES-izjavo o verifikaciji, skupaj s tehnično dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z zahtevami iz te TSI ali določbami z enakim učinkom za vsak osnovni parameter iz stolpca 1 preglednic 17a in 17b ter skladnost z naslednjimi točkami te TSI:

—

4.2.4.2.2, 4.2.5.5.8, 4.2.5.5.9, 4.2.6.2.3, 4.2.6.2.4, 4.2.6.2.5, 4.2.8.2.7, 4.2.8.2.9.8 (pri samodejnem upravljanju vožnje skozi odseke ločevanja faz ali sistemov), 4.2.9.3.1, 4.2.9.6, 4.2.12 in 4.2.12.6,

| — | 4.2.5.3 v Italiji, |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 v Italiji,

| — | 4.2.5.3.5 in 4.2.9.2.1 v Nemčiji,
  prek enega ali več naslednjih elementov:






  (a) | skladnost z zahtevami iz te TSI; |
| --- | --- | --- |

—

4.2.5.3.5 in 4.2.9.2.1 v Nemčiji,

prek enega ali več naslednjih elementov:

(a)

skladnost z zahtevami iz te TSI;

| (b) | skladnost z ustreznimi zahtevami iz prejšnje različice TSI; |
| --- | --- |

(b)

skladnost z ustreznimi zahtevami iz prejšnje različice TSI;

| (c) | skladnost z alternativnimi specifikacijami, za katere se šteje, da imajo enak učinek; |
| --- | --- |

(c)

skladnost z alternativnimi specifikacijami, za katere se šteje, da imajo enak učinek;

| (d) | dokazila, da so zahteve glede tehnične združljivosti z omrežjem razširjenega področja uporabe enake zahtevam glede tehnične združljivosti z omrežjem, za katerega imajo tirna vozila že dovoljenje ali na katerem že obratujejo. Takšna dokazila predloži vložnik in lahko temeljijo na informacijah v registru železniške infrastrukture (RINF). |
| --- | --- |

(d)

dokazila, da so zahteve glede tehnične združljivosti z omrežjem razširjenega področja uporabe enake zahtevam glede tehnične združljivosti z omrežjem, za katerega imajo tirna vozila že dovoljenje ali na katerem že obratujejo. Takšna dokazila predloži vložnik in lahko temeljijo na informacijah v registru železniške infrastrukture (RINF).

| (3) | Vložnik utemelji in dokumentira enak učinek alternativnih specifikacij in zahtev iz te TSI (točka 2(c)) ter enakovrednost zahtev glede tehnične združljivosti z omrežjem (točka 2(d)) s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 402/2013. Utemeljitev mora oceniti in potrditi ocenjevalni organ (skupna varnostna metoda za oceno tveganja). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Vložnik poleg izpolnjevanja zahtev iz točke (2) zgoraj in po potrebi predloži ES-izjavo o verifikaciji, skupaj s tehnično dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z naslednjim:






  (a) | posebnimi primeri, ki se nanašajo na kateri koli del razširjenega področja uporabe iz te TSI, TSI hrup, TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe ter TSI vodenje-upravljanje in signalizacija; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

posebnimi primeri, ki se nanašajo na kateri koli del razširjenega področja uporabe iz te TSI, TSI hrup, TSI dostop za funkcionalno ovirane osebe ter TSI vodenje-upravljanje in signalizacija;

| (b) | nacionalnimi predpisi iz člena 13(2), točke (a), (c) in (d), Direktive (EU) 2016/797, kot so priglašeni v skladu s členom 14 navedene direktive. |
| --- | --- |

(b)

nacionalnimi predpisi iz člena 13(2), točke (a), (c) in (d), Direktive (EU) 2016/797, kot so priglašeni v skladu s členom 14 navedene direktive.

| (5) | Subjekt za izdajo dovoljenj na spletnem mestu agencije objavi podrobnosti o alternativnih specifikacijah iz točke 2(c) in o zahtevah glede tehnične združljivosti z omrežjem iz točke 2(d), na podlagi katerih je izdal dovoljenja za razširjeno področje uporabe. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Če je bilo dovoljeno vozilo upravičeno do neuporabe TSI ali njihovega dela v skladu s členom 9 Direktive 2008/57/ES, vložnik v državah članicah razširjenega področja uporabe zaprosi za odstopanja v skladu s členom 7 Direktive (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | V skladu s členom 54(2) Direktive (EU) 2016/797 se za potniške vagone, ki se uporabljajo v skladu z RIC (Regolamento Internazionale Carrozze), šteje, da so dovoljeni v skladu s pogoji, pod katerimi so se predhodno uporabljali, vključno s področjem uporabe, na katerem obratujejo. Po spremembi, zaradi katere se zahteva novo dovoljenje za dajanje na trg v skladu s členom 21(12) Direktive (EU) 2016/797, se za potniške vagone, priznane na podlagi zadnjega sporazuma RIC, ohrani področje uporabe, na katerem so obratovali, brez nadaljnjih preverjanj nespremenjenih delov. |
| --- | --- |

(7)

7.1.5   Zahteve za predhodno vgradnjo za novo projektiranje tirnih vozil, kjer ETCS še ni nameščen

| (1) | To velja za novo razvito konstrukcijo vozila, vključno s posebnim vozilom iz točke 7.4.3.2 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, kadar se uporablja točka 7.1.1.3(1) TSI lokomotive in potniška tirna vozila, kjer ETCS v vozilu še ni nameščen, da bi bil podsistem tirna vozila pripravljen, ko bo ta sistem nameščen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Za novorazvite konstrukcije vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545, veljajo naslednje zahteve:






  (a) | skladnost z zahtevami glede funkcij vmesnika vlaka iz osnovnega parametra, ki se nanaša na preglednico A.2 iz indeksa 7 Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (glej stolpca 1 in 2 preglednice 9 TSI lokomotive in potniška tirna vozila); |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

skladnost z zahtevami glede funkcij vmesnika vlaka iz osnovnega parametra, ki se nanaša na preglednico A.2 iz indeksa 7 Dodatka A k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (glej stolpca 1 in 2 preglednice 9 TSI lokomotive in potniška tirna vozila);

| (b) | opis izvedenih funkcij vmesnika vlaka, vključno s specifikacijo vmesnikov in komunikacijskih protokolov, se dokumentira v tehnični dokumentaciji, opisani v točki 4.2.12.2(23); |
| --- | --- |

(b)

opis izvedenih funkcij vmesnika vlaka, vključno s specifikacijo vmesnikov in komunikacijskih protokolov, se dokumentira v tehnični dokumentaciji, opisani v točki 4.2.12.2(23);

| (c) | na voljo je prostor za namestitev opreme ETCS v vozilu, opredeljene v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. DMI sistema ETCS, antena itd.). Pogoji za namestitev opreme morajo biti vpisani v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2(24). |
| --- | --- |

(c)

na voljo je prostor za namestitev opreme ETCS v vozilu, opredeljene v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. DMI sistema ETCS, antena itd.). Pogoji za namestitev opreme morajo biti vpisani v tehnično dokumentacijo, opredeljeno v točki 4.2.12.2(24).

| (3) | Priglašeni organ, odgovoren za ES-verifikacijo podsistema tirna vozila, preveri, ali je predložena dokumentacija, zahtevana v točki 4.2.12.2(23) in (24). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ko je sistem ETCS v vozilu vgrajen, je ocena integracije funkcij vmesnika v vozilu del ES-verifikacije za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija v vozilu v skladu s točko 6.3.3 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| --- | --- |

(4)

(*17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6)."

(*18)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360).“;"

| (162) | točka 7.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „7.3.2   Seznam posebnih primerov

  7.3.2.1   Mehanski vmesniki (4.2.2.2)


  Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

  Končna spenjača, višina nad tirnico (točka 4.2.2.2.3).








  A.1 | Odbojniki
  Višina središčnice odbojnikov je 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) nad gornjim robom tirnice v vseh pogojih obremenitve in obrabe. |
| --- | --- | --- |

(162)

točka 7.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„7.3.2   Seznam posebnih primerov

7.3.2.1   Mehanski vmesniki (4.2.2.2)

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Končna spenjača, višina nad tirnico (točka 4.2.2.2.3).

A.1

Višina središčnice odbojnikov je 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) nad gornjim robom tirnice v vseh pogojih obremenitve in obrabe.

| A.2 | Vijačno spenjanje
  Višina središčnice vlečnega kavlja je 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) nad gornjim robom tirnice v vseh pogojih obremenitve in obrabe. |
| --- | --- |

A.2

Višina središčnice vlečnega kavlja je 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) nad gornjim robom tirnice v vseh pogojih obremenitve in obrabe.

7.3.2.2   Profil (4.2.3.1)

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Za referenčni profil zgornjega in spodnjega dela enote je dovoljeno, da je določen v skladu z nacionalnimi tehničnimi predpisi, priglašenimi za ta namen.

7.3.2.3   Zahteve za združljivost tirnih vozil z opremo ob progi (4.2.3.3.2.2)

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

V primeru tirnih vozil, namenjenih za uporabo na finskem omrežju (tirni profil 1 524 mm), kjer je nadzor brezhibnosti osnih ležajev odvisen od opreme ob progi, se za ciljna območja na spodnji strani ohišja ležaja, ki morajo zaradi spremljanja z detektorjem pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi HABD ostati neovirana, uporabijo mere, opredeljene v standardu EN 15437-1:2009, in vrednosti nadomestijo z naslednjimi:

Sistem, ki temelji na opremi ob progi:

mere iz točk 5.1 in 5.2 standarda EN 15437-1:2009 se nadomestijo z naslednjimi merami. Obstajata dve različni ciljni območji (I in II), vključno z opredeljenimi zaščitenimi in merjenimi conami:

| | Mere za ciljno območje I:






  — | WTA, večji od 50 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- | --- |

Mere za ciljno območje I:

—

WTA, večji od 50 mm ali enak tej vrednosti

| — | LTA, večji od 200 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- |

—

LTA, večji od 200 mm ali enak tej vrednosti

| — | YTA je od 1 045 mm do 1 115 mm |
| --- | --- |

—

YTA je od 1 045 mm do 1 115 mm

| — | WPZ, večji od 140 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- |

—

WPZ, večji od 140 mm ali enak tej vrednosti

| — | LPZ, večji od 500 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- |

—

LPZ, večji od 500 mm ali enak tej vrednosti

| — | YPZ je 1 080 mm ± 5 mm |
| --- | --- |

—

YPZ je 1 080 mm ± 5 mm

| | Mere za ciljno območje II:






  — | WTA, večji od 14 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- | --- |

Mere za ciljno območje II:

—

WTA, večji od 14 mm ali enak tej vrednosti

| — | LTA, večji od 200 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- |

—

LTA, večji od 200 mm ali enak tej vrednosti

| — | YTA je od 892 mm do 896 mm |
| --- | --- |

—

YTA je od 892 mm do 896 mm

| — | WPZ, večji od 28 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- |

—

WPZ, večji od 28 mm ali enak tej vrednosti

| — | LPZ, večji od 500 mm ali enak tej vrednosti |
| --- | --- |

—

LPZ, večji od 500 mm ali enak tej vrednosti

| — | YPZ je 894 mm ± 2 mm |
| --- | --- |

—

YPZ je 894 mm ± 2 mm

Posebni primer za Francijo (‚P‘)

Ta posebni primer se uporablja za vse enote, ki niso opremljene z opremo za nadzor brezhibnosti osnih ležajev.

Točki 5.1 in 5.2 standarda EN 15437-1 se uporabljata z naslednjimi posebnostmi. Oznake ustrezajo tistim, ki se uporabljajo na sliki 3 standarda.

| — | WTA = 70 mm |
| --- | --- |

—

WTA = 70 mm

| — | YTA = 1 092,5 mm |
| --- | --- |

—

YTA = 1 092,5 mm

| — | LTA = Vmax x 0,56 (pri čemer je Vmax najvišja progovna hitrost na ravni HABC, izražena v km/h). |
| --- | --- |

—

LTA = Vmax x 0,56 (pri čemer je Vmax najvišja progovna hitrost na ravni HABC, izražena v km/h).

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Tirna vozila, pri katerih je nadzor brezhibnosti osnih ležajev odvisen od opreme ob progi, izpolnjujejo naslednja ciljna območja na spodnji strani ohišja osnega ležaja (mere so opredeljene v standardu EN 15437-1:2009):

Preglednica 18

Ciljno območje

| | YTA [mm] | WTA [mm] | LTA [mm] | YPZ [mm] | WPZ [mm] | LPZ [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | 1 110  ± 2 | ≥ 70 | ≥ 180 | 1 110  ± 2 | ≥ 125 | ≥ 500 |

YTA [mm]

WTA [mm]

LTA [mm]

YPZ [mm]

WPZ [mm]

LPZ [mm]

1 600  mm

1 110  ± 2

≥ 70

≥ 180

1 110  ± 2

≥ 125

≥ 500

Posebni primer za Švedsko (‚T2‘)

Ta posebni primer se uporablja za vse enote, ki niso opremljene z opremo za nadzor brezhibnosti osnih ležajev in ki so namenjene za obratovanje na progah, na katerih naprave za zaznavanje osnih ležajev niso nadgrajene. Te proge so v tem smislu v register infrastrukture vpisane kot proge, ki niso skladne s TSI.

Dve območji pod ohišjem osnega ležaja/tečajem, določenima v preglednici v nadaljevanju, ki se nanaša na parametre iz standarda EN 15437-1:2009, sta prosti, da se omogoči navpični nadzor s sistemom za zaznavanje ohišja osnega ležaja ob progi:

Preglednica 19

Ciljno in zaščiteno območje za enote, ki so predvidene za obratovanje na Švedskem

| | YTA [mm] | WTA [mm] | LTA [mm] | YPZ [mm] | WPZ [mm] | LPZ [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sistem 1 | 862 | ≥ 40 | celoten | 862 | ≥ 60 | ≥ 500 |
| Sistem 2 | 905  ± 20 | ≥ 40 | celoten | 905 | ≥ 100 | ≥ 500 |

YTA [mm]

WTA [mm]

LTA [mm]

YPZ [mm]

WPZ [mm]

LPZ [mm]

Sistem 1

862

≥ 40

celoten

862

≥ 60

≥ 500

Sistem 2

905  ± 20

≥ 40

celoten

905

≥ 100

≥ 500

Združljivost s temi sistemi se opredeli v tehnični dokumentaciji vozila.

7.3.2.4   Kakovost zraka v notranjosti vozila (4.2.5.8)

Posebni primer za predor pod Rokavskim prelivom (‚P‘)

Potniška vozila: potniški vlaki morajo imeti vzpostavljene sisteme za zagotavljanje prezračevanja, ki lahko ob okvari vlečnega sistema zagotovi, da raven CO2 ostane pod 10 000 ppm vsaj 90 minut.

7.3.2.5   Dinamično vozno vedenje (4.2.3.4.2, 6.2.3.4)

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

Za vozilo, ki bo obratovalo samo na finskem omrežju tirne širine 1 524 mm, se uporabljajo naslednje spremembe točk TSI o dinamičnem voznem vedenju:

| — | za preskušanje vozne dinamike se preskusno območje 4 ne uporablja; |
| --- | --- |

—

za preskušanje vozne dinamike se preskusno območje 4 ne uporablja;

| — | srednja vrednost polmera loka zavoja za preskušanje vozne dinamike na vseh odsekih proge v preskusnem območju 3 je 550 ± 50 metrov; |
| --- | --- |

—

srednja vrednost polmera loka zavoja za preskušanje vozne dinamike na vseh odsekih proge v preskusnem območju 3 je 550 ± 50 metrov;

| — | parametri kakovosti tira pri preskušanju vozne dinamike so v skladu z RATO 13 (pregled tira); |
| --- | --- |

—

parametri kakovosti tira pri preskušanju vozne dinamike so v skladu z RATO 13 (pregled tira);

| — | merilne metode so v skladu s standardom EN 13848-1:2019. |
| --- | --- |

—

merilne metode so v skladu s standardom EN 13848-1:2019.

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim omrežjem je za namene ocenjevanja dinamičnega voznega vedenja dovoljeno uporabljati priglašene nacionalne tehnične predpise.

Posebni primer za Španijo (‚P‘)

Za tirna vozila, namenjena za obratovanje na omrežju tirne širine 1 668 mm, se mejna vrednost kvazistatične vodilne sile Yqst oceni za polmere loka zavoja. 250 m ≤ Rm < 400 m.

Mejna vrednost je: (Yqst)lim = 66 kN.

Za normalizacijo ocenjene vrednosti na polmer Rm = 350 m v skladu s točko 7.6.3.2.6(2) standarda EN 14363:2016 se formula ‚Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (10 500 m / Rm – 30) kN‘ nadomesti z ‚Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m / Rm – 33) kN‘.

Vrednosti primanjkljaja nadvišanja se lahko prilagodijo tirni širini 1 668 mm, tako da se ustrezne vrednosti parametra 1 435 mm pomnožijo z naslednjim faktorjem pretvorbe: 1733/1500.

7.3.2.5a   Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička (4.2.3.5.1)

Posebni primer za Španijo (‚P‘)

Za podstavne vozičke, projektirane za vožnjo na tirni širini 1 668 mm, se šteje, da sta parametra alfa (α) in beta (β) 0,15 oziroma 0,35 v skladu s specifikacijo iz indeksa [11] Dodatka J-1 [Priloga F k standardu EN 13749].

7.3.2.6   Mehanske in geometrijske značilnosti kolesnih dvojic in koles (4.2.3.5.2.1 in 4.2.3.5.2.2)

Posebni primer za Estonijo, Latvijo, Litvo in Poljsko za sistem 1 520 mm (‚P‘)

Geometrijske mere koles, opredeljene v sliki 2, so skladne z mejnimi vrednostmi, opredeljenimi v preglednici 20.

Preglednica 20

Delovne mejne vrednosti geometrijskih mer kolesa

| Oznaka | Premer koles D (mm) | Najmanjša vrednost (mm) | Največja vrednost (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Širina kolesnega venca (BR + zarobek) | 400  ≤ D ≤ 1 220 | 130 | 146 |
| Debelina sledilnega venca (Sd) | 25  (4) | 33 |
| Višina sledilnega venca (Sh) | 28 | 37 |

Oznaka

Premer koles D (mm)

Najmanjša vrednost (mm)

Največja vrednost (mm)

Širina kolesnega venca (BR + zarobek)

400  ≤ D ≤ 1 220

130

146

Debelina sledilnega venca (Sd)

25  (4)

33

Višina sledilnega venca (Sh)

28

37

Novi profil koles za lokomotive in vlakovne kompozicije z največjo hitrostjo do 200 km/h je določen v sliki 3.

Slika 3

Novi profil koles za lokomotive in vlakovne kompozicije z največjo hitrostjo do 200 km/h.

Image 110

Novi profil koles za vlakovne kompozicije z največjo hitrostjo do 130 km/h je določen v sliki 4.

Slika 4

Novi profil koles za vlakovne kompozicije z največjo hitrostjo do 130 km/h.

Image 111

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

Kot najmanjši premer kolesa se upošteva 400 mm.

Za tirna vozila, namenjena za obratovanje v prometu med finskim omrežjem tirne širine 1 524 mm in omrežjem tretje države s tirno širino 1 520 mm, se lahko uporabljajo posebne kolesne dvojice, projektirane za prilagoditev na razlike med tirnimi širinami.

Posebni primer za Irsko (‚P‘)

Geometrijske mere koles (opredeljene v sliki 2), so skladne z mejnimi vrednostmi, opredeljenimi v preglednici 21:

Preglednica 21

Delovne mejne vrednosti geometrijskih mer kolesa

| | Oznaka | Premer koles D (mm) | Najmanjša vrednost (mm) | Največja vrednost (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | Širina kolesnega venca (BR) (z največjim zarobkom 5 mm) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 137 | 139 |
| Debelina sledilnega venca (Sd) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 26 | 33 |
| Višina sledilnega venca (Sh) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Čelna stran sledilnega venca (qR) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

Oznaka

Premer koles D (mm)

Najmanjša vrednost (mm)

Največja vrednost (mm)

1 600  mm

Širina kolesnega venca (BR) (z največjim zarobkom 5 mm)

690  ≤ D ≤ 1 016

137

139

Debelina sledilnega venca (Sd)

690  ≤ D ≤ 1 016

26

33

Višina sledilnega venca (Sh)

690  ≤ D ≤ 1 016

28

38

Čelna stran sledilnega venca (qR)

690  ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Geometrijske mere kolesnih dvojic in koles (opredeljene na sliki 1 in 2) so skladne z mejnimi vrednostmi, opredeljenimi v preglednici 22:

Preglednica 22

Delovne mejne vrednosti geometrijskih mer kolesnih dvojic in kolesa

| | Oznaka | Premer koles D (mm) | Najmanjša vrednost (mm) | Največja vrednost (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | Razdalja med sprednjima deloma (SR)
  SR = AR + Sd, levo + Sd, desno | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 593,3 |
| Razdalja med zadnjima deloma (AR) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 527,3 |
| Širina kolesnega venca (BR)
  (z največjim zarobkom 5 mm) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 127 | 139 |
| Debelina sledilnega venca (Sd) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 24 | 33 |
| Višina sledilnega venca (Sh) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Čelna stran sledilnega venca (qR) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

Oznaka

Premer koles D (mm)

Najmanjša vrednost (mm)

Največja vrednost (mm)

1 600  mm

Razdalja med sprednjima deloma (SR)

SR = AR + Sd, levo + Sd, desno

690  ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 593,3

Razdalja med zadnjima deloma (AR)

690  ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 527,3

Širina kolesnega venca (BR)

(z največjim zarobkom 5 mm)

690  ≤ D ≤ 1 016

127

139

Debelina sledilnega venca (Sd)

690  ≤ D ≤ 1 016

24

33

Višina sledilnega venca (Sh)

690  ≤ D ≤ 1 016

28

38

Čelna stran sledilnega venca (qR)

690  ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Posebni primer za Španijo za tirno širino 1 668 mm (‚P‘)

Kot najmanjša vrednost debeline sledilnega venca (Sd) za premer kolesa D ≥ 840 mm se upošteva 25 mm.

Za premere kolesa 330 mm ≤ D < 840 mm se kot najmanjša vrednost upošteva 27,5 mm.

Posebni primer za Češko (‚T0‘)

Za notranja kolesa triosnih podstavnih vozičkov, ki niso vključeni v vodenje po tiru, so za debelino sledilnega venca (Sd) in razdaljo med sprednjima deloma (SR) dovoljene nižje mejne vrednosti geometrijskih mer koles od tistih, ki se zahtevajo v preglednicah 1 in 2.

7.3.2.6a   Najmanjši polmer loka zavoja (4.2.3.6)

Posebni primer za Irsko (‚P‘)

V primeru sistema tirne širine 1 600 mm je najmanjši polmer loka zavoja, ki ga je treba prevoziti, 105 m za vse enote.

7.3.2.7   Se ne uporablja

7.3.2.8   Aerodinamični vplivi (4.2.6.2)

Posebni primer za Italijo (‚P‘)

Največje nihanje tlaka v predorih (4.2.6.2.3):

Zaradi neomejenega obratovanja na obstoječih progah, ob upoštevanju številnih predorov s prečnim prerezom 54 m2, ki se prečkajo s hitrostjo 250 km/h, in predorov s prečnim prerezom 82,5 m2, ki se prečkajo s hitrostjo 300 km/h, so enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 190 km/h, skladne z zahtevami iz preglednice 23.

Preglednica 23

Zahteve za interoperabilni vlak pri samostojni vožnji v nenagnjenem cevastem predoru

| | Profil | Referenčni primer | Merila za referenčni primer | Dovoljena najvišja hitrost (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN + ΔpFr

  [Pa] | ΔpN + ΔpFr + ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max < 250 km/h | GA ali manjša | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/h | GA ali manjša | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA ali manjša | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA ali manjša | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Profil

Referenčni primer

Merila za referenčni primer

Dovoljena najvišja hitrost (km/h)

Vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN + ΔpFr

[Pa]

ΔpN + ΔpFr + ΔpT

[Pa]

Vtr,max < 250 km/h

GA ali manjša

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/h

GA ali manjša

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA ali manjša

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA ali manjša

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Če vozilo ne izpolnjuje vrednosti, navedenih v zgornji preglednici (npr. vozilo, ki je skladno s TSI), se lahko uporabljajo predpisi o obratovanju (npr. omejitve hitrosti).

7.3.2.8a   Upravljalni elementi za luči (4.2.7.1.4)

Posebni primer za Francijo, Luksemburg, Belgijo, Španijo, Švedsko in Poljsko (‚T0‘)

Strojevodji je treba omogočiti, da vklopi čelne luči v utripajočem načinu za obveščanje o izrednih okoliščinah.

7.3.2.9   Se ne uporablja

7.3.2.10   Se ne uporablja

7.3.2.11   Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc (4.2.8.2.2)

Posebni primer za Estonijo (‚T1‘)

Električne enote, ki so projektirane za obratovanje na progah DC 3,0 kV, so zmožne obratovati v razponih napetosti in frekvenc, opredeljenih v točki 7.4.2.1.1 TSI energija.

Posebni primer za Francijo (‚T2‘)

Za preprečitev omejitev uporabe, morajo električne enote, projektirane za obratovanje na progah DC 1,5 kV ali AC 25 kV, izpolnjevati značilnosti, opisane v registru infrastrukture (parameter 1.1.1.2.2.1.3). Najvišji tok v mirovanju na posamezni odjemnik toka (točka 4.2.8.2.5), ki je dovoljen na obstoječih progah DC 1,5 kV, je lahko nižji od mejnih vrednosti, opredeljenih v točki 4.2.5 TSI energija; tok v mirovanju na posamezni odjemnik toka se ustrezno omeji na električnih enotah, ki so projektirane za obratovanje na teh progah.

Posebni primer za Latvijo (‚T1‘)

Električne enote, ki so projektirane za obratovanje na progah DC 3,0 kV, so zmožne obratovati v razponih napetosti in frekvenc, opredeljenih v točki 7.4.2.4.1 TSI energija.

7.3.2.12   Uporaba regenerativnih zavor (4.2.8.2.3)

Posebni primer za Belgijo (‚T2‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim sistemom najvišja napetost, ki se vrne v vozno mrežo (Umax2 v skladu s točko 12.2.1 standarda EN 50388:1:2022) na omrežju s 3 kV ni višja od 3,8 kV.

Posebni primer za Češko (‚T2‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim sistemom najvišja napetost, ki se vrne v vozno mrežo (Umax2 v skladu s točko 12.2.1 standarda EN 50388:1:2022) na omrežju s 3 kV ni višja od 3,55 kV.

Posebni primer za Švedsko (‚T2‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim sistemom najvišja napetost, ki se vrne v vozno mrežo (Umax2 v skladu s točko 12.2.1 standarda EN 50388:1:2022) na omrežju s 15 kV ni višja od 17,5 kV.

7.3.2.13   Višina vzajemnega delovanja s kontaktnimi vodniki (raven tirnih vozil) (4.2.8.2.9.1.1)

Posebni primer za Nizozemsko (‚T0‘)

Za neomejen dostop do prog 1 500 V DC je največja višina odjemnika toka omejena na 5 860 mm.

7.3.2.14   Geometrija glave odjemnika toka (4.2.8.2.9.2)

Posebni primer za Hrvaško (‚T1‘)

Za obratovanje na obstoječem omrežju s sistemom 3 kV DC je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 1 450 mm, kot je prikazano na sliki B1 v Prilogi B.3 k standardu EN 50367:2020+A1:2022 (kot alternativa zahtevi iz točke 4.2.8.2.9.2).

Posebni primer za Finsko (‚T1‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim omrežjem širina glave odjemnika toka ne presega 0,422 metra.

Posebni primer za Francijo (‚T2‘)

Za obratovanje na obstoječem omrežju, zlasti na progah z vozno mrežo, ki je združljiva le z ozkim odjemnikom toka, ter za obratovanje v Franciji in Švici je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 1 450 mm, kot je prikazano na sliki B.1 v Prilogi B.3 k standardu EN 50367:2020+A1:2022 (kot alternativa zahtevi iz točke 4.2.8.2.9.2).

Posebni primer za Italijo (‚T0‘)

Za obratovanje na obstoječem omrežju s sistemoma 3 kV DC in 25 kv AC HST (in dodatno v Švici na sistemu 15 kV AC) je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 1 450 mm, kot je prikazano na sliki B.1 v Prilogi B.3 k standardu EN 50367: 2020+A1:2022 (kot alternativa zahtevi iz oddelka 4.2.8.2.9.2).

Posebni primer za Portugalsko (‚T0‘)

Za obratovanje na obstoječem omrežju s sistemom 25 kV 50 Hz je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 1 450 mm, kot je prikazano na sliki B.1 v Prilogi B.3 k standardu EN 50367:2020+A1:2022 (kot alternativa zahtevi iz točke 4.2.8.2.9.2).

Za obratovanje na obstoječem omrežju s sistemom 1,5 kV DC je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 2 180 mm, kot je prikazano v nacionalnem predpisu, priglašenem za ta namen (kot alternativa zahtevi iz točke 4.2.8.2.9.2).

Posebni primer za Slovenijo (‚T0‘)

Za obratovanje na obstoječem omrežju s sistemom 3 kV DC je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 1 450 mm, kot je prikazano na sliki B.1 v Prilogi B.3 k standardu EN 50367:2020+A1:2022 (kot alternativa zahtevi iz točke 4.2.8.2.9.2).

Posebni primer za Švedsko (‚T0‘)

Za obratovanje na obstoječem omrežju je električne enote dovoljeno opremiti z odjemnikom toka z geometrijo glave dolžine 1 800 mm, kot je prikazano na sliki B.5 v Prilogi B.3 k standardu EN 50367:2020+A1:2022 (kot alternativa zahtevi iz točke 4.2.8.2.9.2).

7.3.2.15   Material kontaktnih gibljivih vezi (4.2.8.2.9.4.2)

Posebni primer za Francijo (‚P‘)

Vsebnost kovine v ogljikovih kontaktnih gibljivih vezeh se lahko poveča do 60 %, preračunano na maso, kadar se uporabljajo na progah 1 500 V DC.

7.3.2.16   Kontaktna sila in dinamično vedenje odjemnika toka (4.2.8.2.9.6)

Posebni primer za Francijo (‚T2‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim omrežjem se električne enote, ki so namenjene za obratovanje na progah DC 1,5 kV, poleg zahteve iz točke 4.2.8.2.9.6 potrdijo tudi ob upoštevanju srednje kontaktne sile v naslednjem razponu:

| | 70 N < Fm < 0,00178 * v2 + 110 N z vrednostjo 140 N v mirovanju. |
| --- | --- |

70 N < Fm < 0,00178 * v2 + 110 N z vrednostjo 140 N v mirovanju.

V postopku ocenjevanja skladnosti (simulacija in/ali preskus v skladu s točkama 6.1.3.7 in 6.2.3.20) se upoštevajo naslednji okoljski pogoji:

| poletni pogoji | : | temperatura okolja ≥ 35 °C; temperatura kontaktnega vodnika > 50 °C za simulacijo. |
| --- | --- | --- |
| zimski pogoji | : | temperatura okolja 0 °C; temperatura kontaktnega vodnika 0 °C za simulacijo. |

poletni pogoji

:

temperatura okolja ≥ 35 °C; temperatura kontaktnega vodnika > 50 °C za simulacijo.

zimski pogoji

:

temperatura okolja 0 °C; temperatura kontaktnega vodnika 0 °C za simulacijo.

Posebni primer za Švedsko (‚T2‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječim omrežjem na Švedskem statična kontaktna sila odjemnika toka izpolnjuje zahteve iz stolpca SE v Preglednici B3 Priloge B k standardu EN 50367:2020+A1:2022 (55 N). Združljivost s temi zahtevami se opredeli v tehnični dokumentaciji vozila.

Posebni primer za predor pod Rokavskim prelivom (‚P‘)

Zaradi tehnične združljivosti z obstoječimi progami verifikacija na ravni komponente interoperabilnosti (točka 5.3.10 in točka 6.1.3.7.) potrdi zmožnost odjemnika toka za odjem toka v dodatnem razponu višin kontaktnega vodnika med 5 920 mm in 6 020 mm.

7.3.2.17   Se ne uporablja

7.3.2.18   Se ne uporablja

7.3.2.19   Se ne uporablja

7.3.2.20   Požarna varnost in evakuacija (4.2.10)

Posebni primer za Italijo (‚T0‘)

Dodatne specifikacije za enote, ki so namenjene za obratovanje v obstoječih italijanskih predorih, so podrobno navedene v nadaljevanju.

Sistemi za odkrivanje požara (točki 4.2.10.3.2 in 6.2.3.23)

Razen v prostorih, navedenih v točki 6.2.3.23, se sistemi za odkrivanje požara namestijo tudi v vseh prostorih za potnike in osebje.

Sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara za potniška tirna vozila (točka 4.2.10.3.4)

Poleg zahtev iz točke 4.2.10.3.4 se enote kategorij A in B potniških tirnih vozil opremijo s sistemi za dejavno zadrževanje in obvladovanje požara.

Sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara se ocenijo v skladu s priglašenimi nacionalnimi predpisi o samodejnih sistemih za gašenje požara.

Poleg zahtev iz točke 4.2.10.3.4 se enote kategorij A in B potniških tirnih vozil opremijo s samodejnimi sistemi za gašenje požara v vseh tehničnih prostorih.

Tovorne lokomotive in tovorne enote z lastnim pogonom: zaščitni ukrepi proti širjenju požara (točka 4.2.10.3.5) in zmožnost obratovanja (točka 4.2.10.4.4)

Poleg zahtev iz točke 4.2.10.3.5 se tovorne lokomotive in tovorne enote z lastnim pogonom opremijo s samodejnimi sistemi za gašenje požara v vseh tehničnih prostorih.

Poleg zahtev iz točke 4.2.10.4.4 je zmožnost obratovanja tovornih lokomotiv in tovornih enot z lastnim pogonom enaka zmožnosti obratovanja potniških tirnih vozil kategorije B.

Klavzula o pregledu:

Država članica najpozneje do 31. julija 2025 Komisiji predloži poročilo o možnih alternativah zgornjim dodatnim specifikacijam, da bi odstranila ali znatno zmanjšala omejitve pri tirnih vozilih, ki jih povzroča neskladnost predorov s TSI.

7.3.2.21   Zmožnost obratovanja (4.2.10.4.4) in sistem za zadrževanje in obvladovanje požara (4.2.10.3.4)

Posebni primer za predor pod Rokavskim prelivom (‚P‘)

Potniška tirna vozila, ki so namenjena za obratovanje v predoru pod Rokavskim prelivom, so ob upoštevanju dolžine predora vozila kategorije B.

Zaradi pomanjkanja točk za gašenje požara z varnim mestom (glej točko 4.2.1.7 TSI varnost v železniških predorih), se uporabljajo spremembe naslednjih točk te TSI:

| | Točka 4.2.10.4.4(3)
  Zmožnost obratovanja potniških tirnih vozil, ki so namenjena za obratovanje v predoru pod Rokavskim prelivom, se dokaže z uporabo specifikacije iz indeksa [33] Dodatka J-1, v kateri sta funkciji sistema, ki ga je zajel požar ‚vrste 2‘, zaviranje in vleka; ti funkciji se ocenita v naslednjih pogojih:






  — | 30 minut pri hitrosti najmanj 100 km/h ali |
| --- | --- | --- |

Točka 4.2.10.4.4(3)

Zmožnost obratovanja potniških tirnih vozil, ki so namenjena za obratovanje v predoru pod Rokavskim prelivom, se dokaže z uporabo specifikacije iz indeksa [33] Dodatka J-1, v kateri sta funkciji sistema, ki ga je zajel požar ‚vrste 2‘, zaviranje in vleka; ti funkciji se ocenita v naslednjih pogojih:

—

30 minut pri hitrosti najmanj 100 km/h ali

| — | 15 minut pri hitrosti najmanj 80 km/h (v skladu s točko 4.2.10.4.4) pod pogojem, navedenem v nacionalnem predpisu, ki ga je za ta namen priglasil varnostni organ predora pod Rokavskim prelivom. |
| --- | --- |

—

15 minut pri hitrosti najmanj 80 km/h (v skladu s točko 4.2.10.4.4) pod pogojem, navedenem v nacionalnem predpisu, ki ga je za ta namen priglasil varnostni organ predora pod Rokavskim prelivom.

| | Točka 4.2.10.3.4(3) in (4)
  Kadar je zmožnost obratovanja v skladu z zgornjo točko določena na 30 minut, požarna pregrada med vozniško kabino in oddelkom za njim (ob predpostavki, da je zagorelo v oddelkih za vozniško kabino) izpolnjuje zahteve glede celovitosti za najmanj 30 (in ne 15) minut.
  Kadar je zmožnost obratovanja v skladu z zgornjo točko določena na 30 minut in potniška vozila ne omogočajo izstopa potnikov na obeh straneh (ni prehodne poti), so ukrepi za nadzor nad širjenjem toplote in drugih elementov požara (polne prečne predelne stene ali drugi sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara, požarne pregrade med motorjem z notranjim ali zunanjim zgorevanjem/oddelkom za oskrbo z električno energijo/pogonsko opremo in prostori za potnike/osebje) zasnovani tako, da zagotavljajo vsaj 30-minutno (in ne 15-minutno) zaščito pred požarom. |
| --- | --- |

Točka 4.2.10.3.4(3) in (4)

Kadar je zmožnost obratovanja v skladu z zgornjo točko določena na 30 minut, požarna pregrada med vozniško kabino in oddelkom za njim (ob predpostavki, da je zagorelo v oddelkih za vozniško kabino) izpolnjuje zahteve glede celovitosti za najmanj 30 (in ne 15) minut.

Kadar je zmožnost obratovanja v skladu z zgornjo točko določena na 30 minut in potniška vozila ne omogočajo izstopa potnikov na obeh straneh (ni prehodne poti), so ukrepi za nadzor nad širjenjem toplote in drugih elementov požara (polne prečne predelne stene ali drugi sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara, požarne pregrade med motorjem z notranjim ali zunanjim zgorevanjem/oddelkom za oskrbo z električno energijo/pogonsko opremo in prostori za potnike/osebje) zasnovani tako, da zagotavljajo vsaj 30-minutno (in ne 15-minutno) zaščito pred požarom.

7.3.2.22   Vmesnik za praznjenje stranišč (4.2.11.3)

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

Namesto ali poleg tega, kar je določeno v točki 4.2.11.3, se lahko namestijo priključki za praznjenje stranišč in splakovanje sanitarnih cistern, ki so združljivi s progovno opremo na finskem omrežju, v skladu s sliko AI1.

Slika AI1

Priključki za praznjenje straniščne cisterne

Image 112

Hitri priključek SFS 4428, del A priključka, velikost DN80

Material: nerjavno jeklo, odporno proti kislinam

Tesnjenje na strani, nasproti priključka.

Posebna opredelitev v standardu SFS 4428

7.3.2.23   Vmesnik za oskrbo z vodo (4.2.11.5)

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

Namesto ali poleg tega, kar je določeno v točki 4.2.11.5, se lahko namestijo priključki za oskrbo z vodo, ki so združljivi z opremo ob progi na finskem omrežju, v skladu s sliko AII1.

Slika A II1

Adapterji za oskrbo z vodo

Image 113

Tip: Priključek C za gašenje požara NCU1

Material: medenina ali aluminij

Posebna opredelitev v standardu SFS 3802 (tesnjenje opredeli vsak proizvajalec priključkov).

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Namesto ali poleg tega, kar je določeno v točki 4.2.11.5, se lahko namesti vmesnik za oskrbo z vodo, ki ima šobo. Ta vmesnik s šobo za oskrbo z vodo mora izpolnjevati zahteve iz nacionalnih tehničnih predpisov, priglašenih za ta namen.

7.3.2.24   Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir (4.2.11.6)

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Stacionarna oskrba vlakov, ki so na stranskih tirih, z električno energijo mora izpolnjevati zahteve iz nacionalnih tehničnih predpisov, priglašenih za namen.

7.3.2.25   Oprema za polnjenje goriva (4.2.11.7)

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

Da bi se lahko posoda za gorivo enot z vmesnikom za polnjenje dizelskega goriva napolnila na finskem omrežju, mora biti opremljena z varnostnim sistemom proti prelitju v skladu s standardoma SFS 5684 in SFS 5685.

Posebni primer za Irsko in Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko (‚P‘)

Ta vmesnik za opremo za polnjenje goriva mora izpolnjevati zahteve iz nacionalnih tehničnih predpisov, priglašenih za namen.

7.3.2.26   Tirna vozila, ki prihajajo iz tretje države (splošno)

Posebni primer za Finsko (‚P‘)

Uporaba nacionalnih tehničnih predpisov namesto zahtev iz te TSI je dovoljena za tirna vozila tretjih držav, namenjena za uporabo na finskem omrežju tirne širine 1 524 mm v prometu med Finsko in omrežjem tretjih držav s tirno širino 1 520 mm.

7.3.2.27   Se ne uporablja“;

| (163) | oddelek 7.4 se nadomesti z naslednjim:
  „7.4   Posebni okoljski pogoji


  Posebni pogoji za Avstrijo

  Neomejen dostop v Avstriji v zimskih pogojih je dovoljen, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | Zagotovljena je dodatna zmogljivost čistilca tira, da lahko odstranjuje tudi sneg, kot je določeno za hujše pogoje snega, ledu in toče v točki 4.2.6.1.2. |
| --- | --- | --- |

(163)

oddelek 7.4 se nadomesti z naslednjim:

„7.4   Posebni okoljski pogoji

Posebni pogoji za Avstrijo

Neomejen dostop v Avstriji v zimskih pogojih je dovoljen, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

—

Zagotovljena je dodatna zmogljivost čistilca tira, da lahko odstranjuje tudi sneg, kot je določeno za hujše pogoje snega, ledu in toče v točki 4.2.6.1.2.

| — | Lokomotive in enote s pogonsko glavo so opremljene s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

—

Lokomotive in enote s pogonsko glavo so opremljene s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Bolgarijo

Neomejen dostop v Bolgariji v zimskih pogojih je dovoljen, če je izpolnjen naslednji pogoj:

| — | Lokomotive in železniška motorna vozila so opremljeni s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

—

Lokomotive in železniška motorna vozila so opremljeni s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Hrvaško

Neomejen dostop na Hrvaškem v zimskih pogojih je dovoljen, če je izpolnjen naslednji pogoj:

| — | Vlečna vozila in vozila z vozniško kabino so opremljena s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

—

Vlečna vozila in vozila z vozniško kabino so opremljena s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Estonijo, Latvijo in Litvo

Za neomejen dostop tirnih vozil na estonskem, latvijskem in litovskem omrežju v zimskih pogojih se dokaže, da tirna vozila izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | izbrano je temperaturno območje T2, določeno v točki 4.2.6.1.1; |
| --- | --- |

—

izbrano je temperaturno območje T2, določeno v točki 4.2.6.1.1;

| — | izbrani so hujši pogoji snega, ledu in toče, določeni v točki 4.2.6.1.2, brez scenarija za ‚snežni zamet‘. |
| --- | --- |

—

izbrani so hujši pogoji snega, ledu in toče, določeni v točki 4.2.6.1.2, brez scenarija za ‚snežni zamet‘.

Posebni pogoji za Finsko

Za neomejen dostop tirnih vozil na finskem omrežju v zimskih pogojih se dokaže, da tirna vozila izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | izbrano je temperaturno območje T2, določeno v točki 4.2.6.1.1; |
| --- | --- |

—

izbrano je temperaturno območje T2, določeno v točki 4.2.6.1.1;

| — | izbrani so hujši pogoji snega, ledu in toče, določeni v točki 4.2.6.1.2, brez scenarija za ‚snežni zamet‘. |
| --- | --- |

—

izbrani so hujši pogoji snega, ledu in toče, določeni v točki 4.2.6.1.2, brez scenarija za ‚snežni zamet‘.

| — | Glede zavornega sistema je neomejen dostop na Finskem v zimskih pogojih dovoljen, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | v vlakovni kompoziciji ali potniškem vagonu, katerih nazivna hitrost presega 140 km/h, je vsaj polovica podstavnih vozičkov opremljenih z magnetno tirno zavoro, |
| --- | --- | --- |

—

Glede zavornega sistema je neomejen dostop na Finskem v zimskih pogojih dovoljen, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

—

v vlakovni kompoziciji ali potniškem vagonu, katerih nazivna hitrost presega 140 km/h, je vsaj polovica podstavnih vozičkov opremljenih z magnetno tirno zavoro,

| — | v vlakovni kompoziciji ali potniškem vagonu, katerih nazivna hitrost presega 180 km/h, so vsi podstavni vozički opremljeni z magnetno tirno zavoro. |
| --- | --- |

—

v vlakovni kompoziciji ali potniškem vagonu, katerih nazivna hitrost presega 180 km/h, so vsi podstavni vozički opremljeni z magnetno tirno zavoro.

Posebni pogoji za Francijo

Neomejen dostop v Franciji v zimskih pogojih je dovoljen, če je izpolnjen naslednji pogoj:

| — | lokomotive in enote s pogonsko glavo so opremljene s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

—

lokomotive in enote s pogonsko glavo so opremljene s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Nemčijo

Neomejen dostop v Nemčiji v zimskih pogojih je dovoljen, če je izpolnjen naslednji pogoj:

| — | lokomotive in enote s pogonsko glavo so opremljene s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

—

lokomotive in enote s pogonsko glavo so opremljene s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Grčijo

Za neomejen dostop na grškem omrežju v poletnih pogojih je izbrano temperaturno območje T3, kot je določeno v točki 4.2.6.1.1.

Neomejen dostop v Grčiji v zimskih pogojih je dovoljen, če je izpolnjen naslednji pogoj:

| — | vlečna vozila so opremljena s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

—

vlečna vozila so opremljena s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Portugalsko

Za neomejen dostop na portugalskem omrežju v:

| (a) | poletnih pogojih je izbrano temperaturno območje T3, kot je določeno v točki 4.2.6.1.1; |
| --- | --- |

(a)

poletnih pogojih je izbrano temperaturno območje T3, kot je določeno v točki 4.2.6.1.1;

| (b) | zimskih pogojih so lokomotive opremljene s sistemom za posipanje s peskom. |
| --- | --- |

(b)

zimskih pogojih so lokomotive opremljene s sistemom za posipanje s peskom.

Posebni pogoji za Španijo

Za neomejen dostop na španskem omrežju v poletnih pogojih je izbrano temperaturno območje T3, kot je določeno v točki 4.2.6.1.1.

Posebni pogoji za Švedsko

Za neomejen dostop tirnih vozil na švedskem omrežju v zimskih pogojih se dokaže, da tirna vozila izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | izbrano je temperaturno območje T2, določeno v točki 4.2.6.1.1, |
| --- | --- |

—

izbrano je temperaturno območje T2, določeno v točki 4.2.6.1.1,

| — | izbrani so hujši pogoji snega, ledu in toče, določeni v točki 4.2.6.1.2.“; |
| --- | --- |

—

izbrani so hujši pogoji snega, ledu in toče, določeni v točki 4.2.6.1.2.“;

| (164) | oddelek 7.5 se nadomesti z naslednjim:
  „7.5   Vidiki, ki jih je treba upoštevati v postopku spremembe ali pri drugih dejavnostih agencije

  Poleg analize, opravljene med postopkom priprave te TSI, so bili opredeljeni določeni vidiki, ki bi lahko bili zanimivi za prihodnji razvoj železniškega sistema EU.
  Ti vidiki so razvrščeni v tri različne skupine:






  (1) | vidiki, za katere že veljajo osnovni parametri iz te TSI, z možnim razvojem ustreznih specifikacij v času spremembe te TSI; |
| --- | --- | --- |

(164)

oddelek 7.5 se nadomesti z naslednjim:

„7.5   Vidiki, ki jih je treba upoštevati v postopku spremembe ali pri drugih dejavnostih agencije

Poleg analize, opravljene med postopkom priprave te TSI, so bili opredeljeni določeni vidiki, ki bi lahko bili zanimivi za prihodnji razvoj železniškega sistema EU.

Ti vidiki so razvrščeni v tri različne skupine:

(1)

vidiki, za katere že veljajo osnovni parametri iz te TSI, z možnim razvojem ustreznih specifikacij v času spremembe te TSI;

| (2) | vidiki, ki glede na sedanje stanje niso upoštevani kot osnovni parametri, vendar so vključeni v raziskovalne projekte; |
| --- | --- |

(2)

vidiki, ki glede na sedanje stanje niso upoštevani kot osnovni parametri, vendar so vključeni v raziskovalne projekte;

| (3) | vidiki, pomembni v okviru tekočih študij, ki se nanašajo na železniški sistem EU, vendar ne spadajo na področje uporabe te TSI. |
| --- | --- |

(3)

vidiki, pomembni v okviru tekočih študij, ki se nanašajo na železniški sistem EU, vendar ne spadajo na področje uporabe te TSI.

Ti vidiki so opredeljeni v nadaljevanju in razvrščeni v skladu z razčlenitvijo oddelka 4.2 TSI.

7.5.1   Vidiki, povezani z osnovnimi parametri v tej TSI

7.5.1.1   Parameter osne obremenitve (točka 4.2.3.2.1)

Ta osnovni parameter velja za vmesnik med infrastrukturo in tirnimi vozili v zvezi z navpično obremenitvijo.

Za preverjanje združljivosti s progo glede statične in dinamične združljivosti je potreben nadaljnji razvoj.

V zvezi z dinamično združljivostjo še ni na voljo usklajene metode razvrščanja tirnih vozil, vključno z zahtevami v zvezi z združljivostjo z modelom obremenitve pri veliki hitrosti (High Speed Load Model – HSLM):

| — | zahteve iz TSI lokomotive in potniška tirna vozila bi bilo treba nadalje razviti na podlagi ugotovitve odbora CEN, ki je izboljšala Prilogo E k EN1991-2 z ustreznimi zahtevami v zvezi s tirnimi vozili glede dinamične združljivosti, vključno z združljivostjo s konstrukcijami, skladnimi s HSLM; |
| --- | --- |

—

zahteve iz TSI lokomotive in potniška tirna vozila bi bilo treba nadalje razviti na podlagi ugotovitve odbora CEN, ki je izboljšala Prilogo E k EN1991-2 z ustreznimi zahtevami v zvezi s tirnimi vozili glede dinamične združljivosti, vključno z združljivostjo s konstrukcijami, skladnimi s HSLM;

| — | ustvariti je treba nove osnovne konstrukcijske značilnosti ‚Skladnost konstrukcije vozila z modelom obremenitve pri veliki hitrosti (HSLM)‘; |
| --- | --- |

—

ustvariti je treba nove osnovne konstrukcijske značilnosti ‚Skladnost konstrukcije vozila z modelom obremenitve pri veliki hitrosti (HSLM)‘;

| — | za namene preverjanja združljivosti s progo v Dodatku D.1 TSI vodenje in upravljanje prometa na podlagi registra železniške infrastrukture (RINF) in evropskega registra dovoljenih tipov vozil (ERATV) bi bilo treba ustrezno navesti usklajen postopek; |
| --- | --- |

—

za namene preverjanja združljivosti s progo v Dodatku D.1 TSI vodenje in upravljanje prometa na podlagi registra železniške infrastrukture (RINF) in evropskega registra dovoljenih tipov vozil (ERATV) bi bilo treba ustrezno navesti usklajen postopek;

| — | dokumente, ki se zahtevajo v registru RINF, parameter 1.1.1.1.2.4.4, je treba čim bolj uskladiti, da se olajša samodejno preverjanje združljivosti s progo. |
| --- | --- |

—

dokumente, ki se zahtevajo v registru RINF, parameter 1.1.1.1.2.4.4, je treba čim bolj uskladiti, da se olajša samodejno preverjanje združljivosti s progo.

7.5.1.2   Se ne uporablja

7.5.1.3   Aerodinamični učinki na tire s tirno gredo (točka 4.2.6.2.5)

Za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 250 km/h, so bile določene zahteve v zvezi z aerodinamičnimi učinki na tire s tirno gredo.

Ker sedanje stanje ne omogoča zagotovitve niti harmonizirane zahteve niti metodologije ocenjevanja, je v skladu s to TSI dovoljena uporaba nacionalnih predpisov.

To bo treba pregledati, da bi se upoštevala:

| — | študija pojavov privzdigovanja tolčenca in ustreznega vpliva na varnost (če obstaja), |
| --- | --- |

—

študija pojavov privzdigovanja tolčenca in ustreznega vpliva na varnost (če obstaja),

| — | razvoj usklajene, stroškovno učinkovite metodologije, ki bi se uporabljala v EU. |
| --- | --- |

—

razvoj usklajene, stroškovno učinkovite metodologije, ki bi se uporabljala v EU.

7.5.2   Vidiki, ki niso povezani z osnovnimi parametri v tej TSI, vendar so vključeni v raziskovalne projekte

7.5.2.1   Se ne uporablja

7.5.2.2   Dodatne dejavnosti, povezane s pogoji za pridobitev dovoljenja za tip in/ali dovoljenja za dajanje na trg, ki ni omejeno na določeno področje uporabe

Za olajšanje prostega pretoka lokomotiv in potniških vagonov so pogoji za pridobitev dovoljenja za dajanje na trg, ki ni omejeno na določeno področje uporabe, določeni v točki 7.1.1.5.

Te določbe bi morale dopolnjevati harmonizirane mejne vrednosti za interferenčne tokove in magnetna polja na ravni enote, bodisi kot odstotek vrednosti, določene za vplivno enoto, bodisi kot absolutne mejne vrednosti. Te harmonizirane mejne vrednosti bodo določene na podlagi posebnih primerov ali tehnične dokumentacije iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija in prihodnjega standarda EN 50728, ki naj bi bil objavljen leta 2024.

Specifikacije vmesnikov med vagoni, namenjenimi za splošno obratovanje, bi morale biti nadalje pojasnjene v točki 7.1.1.5.2, da se olajša zamenljivost teh vagonov (novih in obstoječih).

7.5.2.3   Opremljenost tirnih vozil z mesti za kolesa – vpliv uredbe o pravicah potnikov

Člen 6(4) Uredbe (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta (*19) določa zahteve za opremljanje tirnih vozil z mesti za kolesa.

Mesta za kolesa je treba vzpostaviti v primeru:

| — | večje spremembe ureditve in opreme prostora za potnike ter |
| --- | --- |

—

večje spremembe ureditve in opreme prostora za potnike ter

| — | kadar zaradi zgoraj navedene nadgradnje obstoječih tirnih vozil nastane potreba po novem dovoljenju za dajanje vozila na trg. |
| --- | --- |

—

kadar zaradi zgoraj navedene nadgradnje obstoječih tirnih vozil nastane potreba po novem dovoljenju za dajanje vozila na trg.

V skladu z načelom iz točke 7.1.2.2(1) večje nadgradnje, ki vplivajo na druge dele in osnovne parametre, kot sta ureditev in oprema prostora za potnike, ne smejo vključevati opreme tirnih vozil z mesti za kolesa.

(*19)  Uredba (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (prenovitev) (UL L 172, 17.5.2021, str. 1).“;"

| (165) | dodatki se spremenijo:






  (a) | seznam vsebine se nadomesti z naslednjim:






  „Dodatek A: | Se ne uporablja |
| --- | --- | --- | --- |

(165)

dodatki se spremenijo:

(a)

seznam vsebine se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek A:

Se ne uporablja

| Dodatek B: | Sistem tirne širine 1 520 mm ‚T‘ |
| --- | --- |

Dodatek B:

Sistem tirne širine 1 520 mm ‚T‘

| Dodatek C: | Posebne določbe za tirne stroje (OTM) |
| --- | --- |

Dodatek C:

Posebne določbe za tirne stroje (OTM)

| Dodatek D: | Se ne uporablja |
| --- | --- |

Dodatek D:

Se ne uporablja

| Dodatek E: | Telesne mere strojevodje |
| --- | --- |

Dodatek E:

Telesne mere strojevodje

| Dodatek F: | Prednja vidljivost |
| --- | --- |

Dodatek F:

Prednja vidljivost

| Dodatek G: | Servisiranje |
| --- | --- |

Dodatek G:

Servisiranje

| Dodatek H: | Ocenjevanje podsistema tirna vozila |
| --- | --- |

Dodatek H:

Ocenjevanje podsistema tirna vozila

| Dodatek I: | Vidiki, za katere tehnične specifikacije niso na voljo (odprte točke) |
| --- | --- |

Dodatek I:

Vidiki, za katere tehnične specifikacije niso na voljo (odprte točke)

| Dodatek J: | Tehnične specifikacije iz te TSI |
| --- | --- |

Dodatek J:

Tehnične specifikacije iz te TSI

| Dodatek J-1: | Standardi ali normativni dokumenti |
| --- | --- |

Dodatek J-1:

Standardi ali normativni dokumenti

| Dodatek J-2: | Tehnična dokumentacija |
| --- | --- |

Dodatek J-2:

Tehnična dokumentacija

| Dodatek K: | Postopek validacije za nove končne dele magnetne tirne zavore |
| --- | --- |

Dodatek K:

Postopek validacije za nove končne dele magnetne tirne zavore

| Dodatek L: | Spremembe zahtev in prehodnih ureditev“; |
| --- | --- |

Dodatek L:

Spremembe zahtev in prehodnih ureditev“;

| (b) | Dodatek C se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek C
  Posebne določbe za tirne stroje (OTM)
  C.1   Trdnost konstrukcije vozila

  Zahteve iz točke 4.2.2.4 so dopolnjene:
  Okvir stroja vzdrži statične obremenitve iz specifikacije iz indeksa [1] Dodatka J-1 ali statične obremenitve iz specifikacije iz indeksa [51] Dodatka J-1, ne da bi se pri tem presegle tam navedene dovoljene vrednosti.
  Ustrezna strukturna kategorija specifikacije iz indeksa [51] Dodatka J-1 je:






  — | za stroje, ki ne smejo biti prosto ranžirani ali ranžirani prek klančin: F-II; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatek C se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek C

Posebne določbe za tirne stroje (OTM)

C.1   Trdnost konstrukcije vozila

Zahteve iz točke 4.2.2.4 so dopolnjene:

Okvir stroja vzdrži statične obremenitve iz specifikacije iz indeksa [1] Dodatka J-1 ali statične obremenitve iz specifikacije iz indeksa [51] Dodatka J-1, ne da bi se pri tem presegle tam navedene dovoljene vrednosti.

Ustrezna strukturna kategorija specifikacije iz indeksa [51] Dodatka J-1 je:

—

za stroje, ki ne smejo biti prosto ranžirani ali ranžirani prek klančin: F-II;

| — | za vse druge stroje: F-I. |
| --- | --- |

—

za vse druge stroje: F-I.

V skladu s specifikacijo iz preglednice 13 iz indeksa [1] Dodatka J-1 ali specifikacijo iz preglednice 10 iz indeksa [51] Dodatka J-1, pospešek v smeri x znaša ±3 g.

C.2   Dviganje

Koš stroja vključuje točke dviga, na katerih je mogoče cel stroj varno dvigniti. Opredeli se lokacija točk dviga.

Za olajšanje izvajanja del med popravilom ali pregledom ali pri postavitvi strojev na tire imajo stroji na obeh vzdolžnih straneh najmanj dve točki dviga, na katerih je mogoče dvigniti prazne ali naložene stroje.

Da bi se omogočila namestitev dvižnih naprav, se pod točkami dviga zagotovijo prosta mesta, ki jih ne smejo ovirati neodstranljivi deli. Primeri obremenitve so skladni s primeri, izbranimi v Dodatku C.1, in se uporabljajo za dviganje v okviru del v delavnicah ali servisiranja.

C.3   Dinamično vozno vedenje

Vozne značilnosti se lahko opredelijo z voznimi preskusi ali s sklicevanjem na podoben homologiran stroj, kot je opredeljeno v točki 4.2.3.4.2 te TSI, ali s simulacijo. Vozno vedenje se lahko dokaže s simulacijo preskusov, opisanih v specifikaciji iz indeksa [9] Dodatka J-1 (razen v zgoraj navedenih primerih), kadar so na voljo potrjen model reprezentativnega tira in pogoji za obratovanje stroja.

Uporabljajo se naslednja dodatna odstopanja:

| (i) | vedno se sprejme poenostavljena metoda za to vrsto strojev; |
| --- | --- |

(i)

vedno se sprejme poenostavljena metoda za to vrsto strojev;

| (ii) | če stroj zahtevane preskusne hitrosti ne more doseči sam, ga je treba vleči, da se opravijo preskusi. |
| --- | --- |

(ii)

če stroj zahtevane preskusne hitrosti ne more doseči sam, ga je treba vleči, da se opravijo preskusi.

Model stroja za simulacijo voznih značilnosti se potrdi s primerjavo vzorčnih rezultatov z rezultati voznih preskusov, kadar se uporabljajo enaki vhodni podatki o značilnosti tira.

Potrjen model je simulacijski model, ki je bil preverjen z dejanskim voznim preskusom, ki v zadostni meri obremenjuje vzmetenje, pri čemer obstaja tesna korelacija med rezultati voznega preskusa ter napovedmi na podlagi simulacijskega modela na istem preskusnem tiru.

C.4   Pospešek pri največji hitrosti

Za posebna vozila ni potreben noben remanentni pospešek, določen v točki 4.2.8.1.2(5).

| (c) | vsebina Dodatka D se nadomesti s „Se ne uporablja.“; |
| --- | --- |

(c)

vsebina Dodatka D se nadomesti s „Se ne uporablja.“;

| (d) | Dodatek E se nadomesti z naslednjim:


  „dodatek E
  Telesne mere strojevodje
  Naslednji podatki predstavljajo ‚stanje tehničnega razvoja‘ in se uporabijo.






  — | Glavne telesne mere strojevodij najnižje in najvišje rasti:
  upoštevajo se mere, navedene v specifikaciji iz indeksa [62] Dodatka J-1. |
| --- | --- | --- |

(d)

Dodatek E se nadomesti z naslednjim:

„dodatek E

Telesne mere strojevodje

Naslednji podatki predstavljajo ‚stanje tehničnega razvoja‘ in se uporabijo.

—

Glavne telesne mere strojevodij najnižje in najvišje rasti:

upoštevajo se mere, navedene v specifikaciji iz indeksa [62] Dodatka J-1.

| (e) | Dodatek F se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek F
  Prednja vidljivost
  F.1   Splošno

  Pri projektiranju kabine se upošteva pogled strojevodje na vse zunanje informacije, ki jih potrebuje za vožnjo, kakor tudi zaščita strojevodje pred zunanjimi viri vizualnih motenj. To vključuje naslednje:






  — | zmanjša se migotanje na spodnjem robu vetrobranskega stekla, ki lahko povzroči utrujenost; |
| --- | --- | --- |

(e)

Dodatek F se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek F

Prednja vidljivost

F.1   Splošno

Pri projektiranju kabine se upošteva pogled strojevodje na vse zunanje informacije, ki jih potrebuje za vožnjo, kakor tudi zaščita strojevodje pred zunanjimi viri vizualnih motenj. To vključuje naslednje:

—

zmanjša se migotanje na spodnjem robu vetrobranskega stekla, ki lahko povzroči utrujenost;

| — | zagotovi se zaščita pred soncem in sojem čelnih luči vlakov, ki prihajajo iz nasprotne smeri, ne da bi se pri tem zmanjšal pogled strojevodje na zunanje znake, signale in druge vizualne informacije; |
| --- | --- |

—

zagotovi se zaščita pred soncem in sojem čelnih luči vlakov, ki prihajajo iz nasprotne smeri, ne da bi se pri tem zmanjšal pogled strojevodje na zunanje znake, signale in druge vizualne informacije;

| — | razmestitev opreme v kabini ne ovira ali popači pogleda strojevodje na zunanje informacije; |
| --- | --- |

—

razmestitev opreme v kabini ne ovira ali popači pogleda strojevodje na zunanje informacije;

| — | mere, lokacija, oblika in dodelave (vključno z vzdrževanjem) oken ne ovirajo zunanjega pogleda strojevodje, temveč so v pomoč pri vožnji; |
| --- | --- |

—

mere, lokacija, oblika in dodelave (vključno z vzdrževanjem) oken ne ovirajo zunanjega pogleda strojevodje, temveč so v pomoč pri vožnji;

| — | lokacija, vrsta in kakovost naprav za čiščenje in povečanje vidljivosti vetrobranskega stekla zagotovijo, da strojevodja lahko ohrani jasen zunanji pogled v večini vremenskih in obratovalnih pogojev ter strojevodji ne smejo ovirati zunanjega pogleda; |
| --- | --- |

—

lokacija, vrsta in kakovost naprav za čiščenje in povečanje vidljivosti vetrobranskega stekla zagotovijo, da strojevodja lahko ohrani jasen zunanji pogled v večini vremenskih in obratovalnih pogojev ter strojevodji ne smejo ovirati zunanjega pogleda;

| — | vozniška kabina je projektirana tako, da strojevodja med vožnjo gleda naprej; |
| --- | --- |

—

vozniška kabina je projektirana tako, da strojevodja med vožnjo gleda naprej;

| — | vozniška kabina je projektirana tako, da strojevodji v stoječem in/ali sedečem voznem položaju omogoča jasen in nemoten pogled naprej, da lahko razloči stalne signale na levi in desni strani proge, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [62] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

—

vozniška kabina je projektirana tako, da strojevodji v stoječem in/ali sedečem voznem položaju omogoča jasen in nemoten pogled naprej, da lahko razloči stalne signale na levi in desni strani proge, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [62] Dodatka J-1.

Pravila, navedena v zgoraj omenjenem dodatku, urejajo pogoje vidljivosti za vsako smer vožnje v premi in lokih s polmerom 300 m in več. Ta pravila se uporabljajo za položaje strojevodje.

Opombe:

Če je kabina opremljena z dvema vozniškima sedežema (možnost z dvema vozniškima položajema), se pravila uporabljajo za dva sedeča položaja.

Za lokomotive z osrednjimi kabinami in za posebna vozila so v točki 4.2.9.1.3.1 TSI navedeni posebni pogoji.

F.2   Referenčni položaj vozila glede na tir

Uporablja se specifikacija iz indeksa [62] Dodatka J-1.

Upoštevata se oprema in koristni tovor, opredeljena v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka J-1 in točki 4.2.2.10.

F.3   Referenčni položaj oči članov osebja

Uporablja se specifikacija iz indeksa [62] Dodatka J-1.

Razdalja od oči strojevodje v sedečem položaju do vetrobranskega stekla je enaka ali večja od 500 mm.

F.4   Pogoji vidljivosti

Uporablja se specifikacija iz indeksa [62] Dodatka J-1.

| (f) | v Dodatku H se preglednica H.1 spremeni:






  (i) | v angleški različici se v vrstici beseda „Cross wind“ nadomesti s „Crosswind“; |
| --- | --- | --- |

(f)

v Dodatku H se preglednica H.1 spremeni:

(i)

v angleški različici se v vrstici beseda „Cross wind“ nadomesti s „Crosswind“;

| (ii) | vrstica „Največji tok v mirovanju za sisteme DC“ se nadomesti z naslednjim:












  „Največji tok v mirovanju | 4.2.8.2.5 | X | X (samo za sisteme DC) | n. r. | —“; | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

vrstica „Največji tok v mirovanju za sisteme DC“ se nadomesti z naslednjim:

„Največji tok v mirovanju

4.2.8.2.5

X

X (samo za sisteme DC)

n. r.

—“;

| (iii) | naslov „Motnje sistema v zvezi z energijo“ se nadomesti s „Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC“; |
| --- | --- |

(iii)

naslov „Motnje sistema v zvezi z energijo“ se nadomesti s „Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC“;

| (iv) | vrstica „Dizelski in drugi toplotni pogonski sistemi“ se črta; |
| --- | --- |

(iv)

vrstica „Dizelski in drugi toplotni pogonski sistemi“ se črta;

| (v) | naslov „Onboard tools and portable equipment“ se nadomesti z „On-board tools and portable equipment“ (zadeva angleško različico); |
| --- | --- |

(v)

naslov „Onboard tools and portable equipment“ se nadomesti z „On-board tools and portable equipment“ (zadeva angleško različico);

| (vi) | vrstica „Oprema za oskrbo z vodo“ se črta; |
| --- | --- |

(vi)

vrstica „Oprema za oskrbo z vodo“ se črta;

| (g) | Dodatek I se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek I
  Vidiki, za katere tehnične specifikacije niso na voljo
  (odprte točke)
  Odprte točke, ki se nanašajo na tehnično združljivost med vozilom in omrežjem:








  Element podsistema ‚tirna vozila‘ | Točka te TSI | Tehnični vidik, ki ni zajet v tej TSI | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka | 4.2.3.3.1 | Glej specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka J-2 | Odprte točke, ugotovljene tudi v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| Dinamično vozno vedenje za sistem tirne širine 1 520  mm | 4.2.3.4.2
  4.2.3.4.3 | Dinamično vozno vedenje. Ekvivalentna koničnost. | Normativni dokumenti, navedeni v TSI, temeljijo na izkušnjah, pridobljenih na sistemu 1 435  mm. |
| Ekvivalentna koničnost za sistem tirne širine 1 600  mm | 4.2.3.4.3 | Dinamično vozno vedenje. Ekvivalentna koničnost. | Normativni dokumenti, navedeni v TSI, temeljijo na izkušnjah, pridobljenih na sistemu 1 435  mm. |
| Zavorni sistem, neodvisen od pogojev adhezije | 4.2.4.8.3 | Tirna zavora na vrtinčne tokove | Pogoji za uporabo tirne zavore na vrtinčne tokove za tehnično združljivost s tirom niso usklajeni |
| Aerodinamični učinek tirnih vozil z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo > = 250 km/h na tir s tirno gredo | 4.2.6.2.5 | Mejna vrednost in ocenjevanje skladnosti za omejevanje tveganj, ki jih predstavlja privzdigovanje tolčenca | CEN trenutno obravnava to vprašanje.
  Odprta točka tudi v TSI infrastruktura. |

(g)

Dodatek I se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek I

Vidiki, za katere tehnične specifikacije niso na voljo

(odprte točke)

Odprte točke, ki se nanašajo na tehnično združljivost med vozilom in omrežjem:

Element podsistema ‚tirna vozila‘

Točka te TSI

Tehnični vidik, ki ni zajet v tej TSI

Opombe

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka

4.2.3.3.1

Glej specifikacijo iz indeksa [A] Dodatka J-2

Odprte točke, ugotovljene tudi v TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

Dinamično vozno vedenje za sistem tirne širine 1 520  mm

4.2.3.4.2

4.2.3.4.3

Dinamično vozno vedenje. Ekvivalentna koničnost.

Normativni dokumenti, navedeni v TSI, temeljijo na izkušnjah, pridobljenih na sistemu 1 435  mm.

Ekvivalentna koničnost za sistem tirne širine 1 600  mm

4.2.3.4.3

Dinamično vozno vedenje. Ekvivalentna koničnost.

Normativni dokumenti, navedeni v TSI, temeljijo na izkušnjah, pridobljenih na sistemu 1 435  mm.

Zavorni sistem, neodvisen od pogojev adhezije

4.2.4.8.3

Tirna zavora na vrtinčne tokove

Pogoji za uporabo tirne zavore na vrtinčne tokove za tehnično združljivost s tirom niso usklajeni

Aerodinamični učinek tirnih vozil z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo > = 250 km/h na tir s tirno gredo

4.2.6.2.5

Mejna vrednost in ocenjevanje skladnosti za omejevanje tveganj, ki jih predstavlja privzdigovanje tolčenca

CEN trenutno obravnava to vprašanje.

Odprta točka tudi v TSI infrastruktura.

Odprte točke, ki se ne nanašajo na tehnično združljivost med vozilom in omrežjem:

| Element podsistema tirna vozila | Točka te TSI | Tehnični vidik, ki ni zajet v tej TSI | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara | 4.2.10.3.4 | Ocenjevanje skladnosti sistemov za zadrževanje in obvladovanje požara, razen polnih pregrad. | Postopek ocenjevanja učinkovitosti za obvladovanje požara in dima, ki ga je razvil CEN v skladu z zahtevo glede standarda, ki jo je izdala agencija ERA. |

Element podsistema tirna vozila

Točka te TSI

Tehnični vidik, ki ni zajet v tej TSI

Opombe

Sistemi za zadrževanje in obvladovanje požara

4.2.10.3.4

Ocenjevanje skladnosti sistemov za zadrževanje in obvladovanje požara, razen polnih pregrad.

Postopek ocenjevanja učinkovitosti za obvladovanje požara in dima, ki ga je razvil CEN v skladu z zahtevo glede standarda, ki jo je izdala agencija ERA.

| (h) | Dodatek J se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek J
  Tehnične specifikacije iz te TSI
  J-1   Standardi ali normativni dokumenti









  Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka standardov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 12663-1:2010+A1:2014


  Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za koše železniških vozil – 1. del: Lokomotive in potniška železniška vozila (tudi alternativna metoda za tovorne vagone) |
| [1.1] | Notranja spenjača za zglobne enote | 4.2.2.2.2(3) | 6.5.3, 6.7.5 |
| [1.2] | Trdnost konstrukcije vozila – splošno | 4.2.2.4 (3) | 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.6 |
| [1.3] | Trdnost konstrukcije vozila – metoda verifikacije | 4.2.2.4(4) | 9.2, 9.3 |
| [1.4] | Trdnost konstrukcije vozila – alternativne zahteve za tirne stroje | Dodatek C
  Točka C.1 | 6.1 do 6.5 |
| [1.5] | Dviganje – obremenitve za zasnovo konstrukcije | 4.2.2.6(9) | 6.3.2, 6.3.3 |
| [1.6] | Dviganje – prikaz moči | 4.2.2.6(9) | 9.2, 9.3 |
| [1.7] | Pritrditev naprav na konstrukcijo koša vozila | 4.2.2.7(3) | 6.5.2, 6.7.3 |
| [1.8] | Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička – povezava med košem vozila in podstavnim vozičkom | 4.2.3.5.1(2) | 6.5.1, 6.7.2 |
| [2] | EN 16839:2022


  Železniške naprave – Tirna vozila – Postavitev glavnega parka |
| [2.1] | Dostop osebja za spenjanje in odpenjanje – prostor za ranžirno osebje | 4.2.2.2.5(2) | 4 |
| [2.2] | Končna spenjača – združljivost med enotami – ročna, tip UIC
  Namestitev odbojnikov in vijačne spenjače | 4.2.2.2.3(b)(b-2)(1) | 5, 6 |
| [2.3] | Mere in postavitev zavornih vodov, cevi, spenjač in pip | 4.2.2.2.3(b)(b-2)(2) | 7, 8 |
| [2.4] | Reševalna spenjača – vmesnik z reševalno enoto | 4.2.2.2.4(3)(a) | 7 |
| [3] | EN 15227:2020


  Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za odpornost pri trku za železniška vozila |
| [3.1] | Pasivna varnost – splošno | 4.2.2.5 | 4, 5, 6, 7 in priloge B, C, D (razen Priloge A) |
| [3.2] | Pasivna varnost – kategorizacija | 4.2.2.5(5) | 5.1 – preglednica 1 |
| [3.3] | Pasivna varnost – scenariji | 4.2.2.5(6) | 5.2, 5.3, 5.4 (razen Priloge A) |
| [3.4] | Pasivna varnost – zahteve | 4.2.2.5(7) | 6.1, 6.2, 6.3, 6.4 (razen Priloge A) |
| [3.5] | Pasivna varnost – čistilec tira | 4.2.2.5(8) | 6.5.1 |
| [3.6] | Ograje | 4.2.3.7 | 6.6.1 |
| [3.7] | Okoljski pogoji – čistilec tira | 4.2.6.1.2(4) | 6.5.1 |
| [4] | EN 16404:2016


  Železniške naprave – Zahteve za ponovno utirjenje in obnovitev železniških vozil |
| [4.1] | Dviganje – geometrija stalnih točk | 4.2.2.6(7) | 5.2, 5.3 |
| [4.2] | Dviganje – geometrija odstranljivih točk | 4.2.2.6(7) | 5.2, 5.3 |
| [5] | EN 15877-2:2013


  Železniške naprave – Oznake na železniških vozilih – 2. del: Zunanje oznake na potniških vagonih, motornih garniturah, lokomotivah in motornih vozilih za posebne namene |
| [5.1] | Dviganje – označevanje | 4.2.2.6(8) | 4.5.19 |
| [5.2] | Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje | 7.1.1.5.1(23) | 4.5.5.1, 4.5.6.3 |
| [6] | EN 15663:2017+A1:2018


  Železniške naprave – Določitev mase železniškega vozila |
| [6.1] | Pogoji obremenitve in tehtana masa – pogoji obremenitve | 4.2.2.10(1) | 4.5 |
| [6.2] | Pogoji obremenitve in tehtana masa – Predpostavke za pogoje obremenitve | 4.2.2.10(2) | 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6, 7.1, 7.2, 7.3 (konstrukcijski pogoji) |
| [7] | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Železniške naprave – Profili – 2. del: Nakladalni profil (profil vozila) |
| [7.1] | Profil – metoda, referenčni profili | 4.2.3.1(3), (4) | 5 in odvisno od profila: priloge A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E(G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1, BE2, BE3), I (PTb,PTb+, PTc), J (Sea, Sec), K (OSJD), L (DE1, DE2, DE3), M (NL1, NL2), P (GHE16 ...) |
| [7.2] | Profil – metoda, referenčni profili
  Verifikacija profila odjemnika toka | 4.2.3.1(5) | A.3.12 |
| [7.3] | Profil – metoda, referenčni profili
  Verifikacija tirnih zavor na vrtinčne tokove | 4.2.4.8.3(3) | 5 in odvisno od profila: priloge A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E(G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1, BE2, BE3), I (PTb,PTb+, PTc), J (Sea, Sec), K (OSJD), L (DE1, DE2, DE3), M (NL1, NL2), P (GHE16 ...) |
| [8] | EN 15437-1:2009


  Železniške naprave – Kontrola ohišja osnih ležajev – Mesto meritev in zahteve pri projektiranju – 1. del: Progovna oprema in ohišja osnih ležajev železniških vozil |
| [8.1] | Nadzor brezhibnosti osnih ležajev – območje, ki ga zazna oprema ob progi | 4.2.3.3.2.2(1), (2a)
  7.3.2.3 | 5.1, 5.2 |
| [9] | EN 14363:2016+ A2:2022


  Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje vedenja med vožnjo in mirovanjem |
| [9.1] | Razpon osne obremenitve | 4.2.3.4.1
  4.2.3.4.2(4) | 1.1, 5.3.2 |
| [9.2] | Kombinacije hitrosti in primanjkljaja nadvišanja | 4.2.3.4.2(3) | 1.4, 7.3.1 |
| [9.3] | Parametri obremenitve tirov | 4.2.3.4.2(5) | 7.5.1, 7.5.3 |
| [9.4] | Dinamično vozno vedenje – mejne vrednosti za vozno varnost | 4.2.3.4.2.1 | 7.5.1, 7.5.2 |
| [9.5] | Dinamično vozno vedenje – mejne vrednosti obremenitve tira | 4.2.3.4.2.2(1) | 7.5.1, 7.5.3 |
| [9.6] | Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih | 6.2.3.3(1) | 4, 5, 6.1 |
| [9.7] | Dinamično vozno vedenje – metoda verifikacije | 6.2.3.4(1) | 7 |
| [9.8] | Dinamično vozno vedenje – merila za ocenjevanje | 6.2.3.4(1) | 4, 5 |
| [9.9] | Konstrukcijsko določene vrednosti za nove profile koles – ocena ekvivalentne koničnosti | 6.2.3.6(1) | Prilogi O in P |
| [9.10] | Skladnost vozil z nagibom tirnice | 7.1.2 Preglednica 17a, opomba (1) | 4, 5, 6, 7 |
| [9.11] | Določbe za posebna vozila: simulacija preskusov | Dodatek C
  Oddelek C.3 | Priloga T |
| [10] | EN 15528:2021


  Železniške naprave – Kategorizacija prog za upravljanje vmesnika med dopustnimi obremenitvami vozil in infrastrukturo |
| [10.1] | EN-kategorija proge kot rezultat razvrstitve enote | 4.2.3.2.1(2) | 6.1, 6.3, 6.4 |
| [10.2] | Standardna vrednost koristnega tovora na stojiščih | 4.2.3.2.1(2a) | Preglednica 4, stolpec 2 |
| [10.3] | Dokumentacija, ki navaja koristni tovor, ki se uporablja na stojiščih | 4.2.3.2.1(2c) | 6.4.1 |
| [11] | EN 13749:2021


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Metoda za specificiranje konstrukcijskih zahtev okvirjev podstavnih vozičkov |
| [11.1] | Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička | 4.2.3.5.1(1)
  4.2.3.5.1(3) | 6.2 |
| [12] | EN 14198:2016+A1:2018+A2:2021


  Železniške naprave – Zavore – Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati zavorni sistemi vlakov, vlečenih z lokomotivami |
| [12.1] | Zaviranje – tip zavornega sistema, zavorni sistem UIC | 4.2.4.3 | 5.4 |
| [12.2] | Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje | 7.1.1.5.2(3) | 5.3.2.6, 5.4 |
| [13] | EN 14531-1:2015+A1:2018


  Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 1. Del: Splošni algoritmi |
| [13.1] | Zavorna zmogljivost – izračun – splošno | 4.2.4.5.1(1) | 4 |
| [13.2] | Zmogljivost zasilnega zaviranja – izračun | 4.2.4.5.2(3) | 4 |
| [13.3] | Zmogljivost delovnega zaviranja – izračun | 4.2.4.5.3(1) | 4 |
| [13.4] | Zmogljivost parkirnega zaviranja – izračun | 4.2.4.5.5(3) | 5 |
| [13.5] | Zavorna zmogljivost – koeficient trenja | 4.2.4.5.1(2) | 4.4.6 |
| [13.6] | Zmogljivost zasilnega zaviranja – odzivni čas/časovni zamik | 4.2.4.5.2(1) | 4.4.8.2.1, 4.4.8.3 |
| [14] | EN 14531-2:2015


  Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 2. del: Izračun za vlakovne kompozicije ali posamezna vozila s postopkom ‚korak za korakom‘ |
| [14.1] | Zavorna zmogljivost – izračun – splošno | 4.2.4.5.1(1) | 4, 5 |
| [14.2] | Zmogljivost zasilnega zaviranja – izračun | 4.2.4.5.2(3) | 4, 5 |
| [14.3] | Zmogljivost delovnega zaviranja – izračun | 4.2.4.5.3(1) | 4, 5 |
| [15] | EN 15595:2018+AC:2021


  Železniške naprave – Zavore – Preprečevanje zdrsa koles |
| [15.1] | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles – zasnova | 4.2.4.6.2(6) | 5.1, 5.2, 5.4 |
| [15.2] | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles – metoda verifikacije in preskusni program | 6.1.3.2 (1) | 6.1.1, 6.2, 6.5, 7 |
| [15.3] | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles – sistem za nadzor vrtenja koles | 4.2.4.6.2(8) | 5.1.7 |
| [15.4] | Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles, metoda verifikacije zmogljivosti | 6.2.3.10(1) | 6.3, 7 |
| [16] | EN 16207:2014+A1:2019


  Železniške naprave – Zavore – Funkcionalna merila in merila za zmogljivost elektromagnetnih zavornih sistemov za železniška vozila |
| [16.1] | Magnetna tirna zavora | 4.2.4.8.2(3)
  Dodatek K | Priloga C |
| [17] | EN 14752:2019+A1:2021


  Železniške naprave – Vrata in zapiralni sistemi na železniških potniških vozilih |
| [17.1] | Zaznavanje ovir na vratih – občutljivost | 4.2.5.5.3(5) | 5.2.1.4.1 |
| [17.2] | Zaznavanje ovir na vratih – največja sila | 4.2.5.5.3(5) | 5.2.1.4.2.2 |
| [17.3] | Odpiranje vrat v sili – ročna sila za odpiranje vrat | 4.2.5.5.9(6) | 5.5.1.5 |
| [17.4] | Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje – naprava za upravljanje vrat | 7.1.1.5.2(10) | 5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.1.6 |
| [18] | EN 50125-1:2014


  Železniške naprave – Okoljski pogoji za opremo – 1. del: Oprema na voznih sredstvih |
| [18.1] | Okoljski pogoji – temperatura | 4.2.6.1.1(1) | 4.3 |
| [18.2] | Okoljski pogoji – sneg, led in toča | 4.2.6.1.2(1) | 4.7 |
| [18.3] | Okoljski pogoji – temperatura | 7.1.1.5.2(4) | 4.3 |
| [19] | EN 14067-6:2018


  Železniške naprave – Aerodinamika – 6. del: Zahteve in preskusni postopki za oceno vpliva bočnega vetra |
| [19.1] | Aerodinamični učinki – metoda za verifikacijo bočnega vetra | 4.2.6.2.4(2) | 5 |
| [19.2] | Aerodinamični učinki – bočni veter za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h | 4.2.6.2.4(3) | 5 |
| [20] | EN 15153-1:2020


  Železniške naprave – Zunanje vidne in zvočne opozorilne naprave – 1. del: Čelne, pozicijske in zadnje luči za železniška vozila za višje osne pritiske |
| [20.1] | Čelne luči – barva | 4.2.7.1.1(4) | 5.3.3 |
| [20.2] | Čelne luči – svetlost dolgih in zasenčenih čelnih luči | 4.2.7.1.1(5) | 5.3.3, 5.3.4, preglednica 2, prva vrstica |
| [20.3] | Čelne luči – način za nastavitev | 4.2.7.1.1(6) | 5.3.3, 5.3.5 |
| [20.4] | Pozicijske luči – barva | 4.2.7.1.2(6)(a) | 5.4.3.1 preglednica 4 |
| [20.5] | Pozicijske luči – spektralna porazdelitev sevanja | 4.2.7.1.2(6)(b) | 5.4.3.2 |
| [20.6] | Pozicijske luči – svetlost | 4.2.7.1.2(6)(c) | 5.4.4 Preglednica 6 |
| [20.7] | Zadnje luči – barva | 4.2.7.1.3(4)(a) | 5.5.3 Preglednica 7 |
| [20.8] | Zadnje luči – svetlost | 4.2.7.1.3(4)(b) | 5.5.4
  Preglednica 8 |
| [20.9] | Čelne luči – barva | 6.1.3.3(1) | 5.3.3, 6.3 |
| [20.10] | Čelne luči – svetlost | 6.1.3.3(1) | 5.3.3, 6.4 |
| [20.11] | Pozicijske luči – barva | 6.1.3.4(1) | 6.3 |
| [20.12] | Pozicijske luči – svetlost | 6.1.3.4(1) | 6.4 |
| [20.13] | Zadnje luči – barva | 6.1.3.5(1) | 6.3 |
| [20.14] | Zadnje luči – svetlost | 6.1.3.5(1) | 6.4 |
| [20.15] | Pozicijske luči – način za nastavitev | 4.2.7.1.2(7) | 5.4.5 |
| [21] | EN 15153-2:2020


  Železniške naprave – Zunanje vidne in zvočne opozorilne naprave – 2. del: Opozorilne sirene za železniška vozila za višje osne pritiske |
| [21.1] | Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup | 4.2.7.2.2(1) | 5.2.2 |
| [21.2] | Hupa – zvok | 6.1.3.6(1) | 6 |
| [21.3] | Hupa – raven zvočnega tlaka | 6.1.3.6(1) | 6 |
| [21.4] | Hupa – raven zvočnega tlaka | 6.2.3.17(1) | 6 |
| [22] | EN 50388-1:2022


  Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva –


  Tehnični kriteriji za uskladitev med napajalnimi viri in voznimi sredstvi za doseganje interoperabilnosti – 1. del: Splošno |
| [22.1] | Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod | 4.2.8.2.3(1) | 12.2.1 |
| [22.2] | Največja moč in tok iz voznega voda – samodejna regulacija toka | 4.2.8.2.4(2) | 7.3 |
| [22.3] | Faktor moči – metoda verifikacije | 4.2.8.2.6(1) | 6 |
| [22.4] | Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC – | 4.2.8.2.7(1) | 10 (razen 10.2) |
| [22.5] | Električna zaščita vlaka – usklajevanje zaščite | 4.2.8.2.10(3) | 11 |
| [22.6] | Glavni prekinjevalec tokokroga – usklajevanje zaščite | 5.3.12(4) | 11.2, 11.3 |
| [22.7] | Največja moč in tok iz voznega voda – metoda verifikacije | 6.2.3.18(1) | 15.3.1 |
| [22.8] | Faktor moči – metoda verifikacije | 6.2.3.19(1) | 15.2 |
| [23] | EN 50206-1:2010


  Železniške naprave – Vozna sredstva – Odjemniki toka: karakteristike in preskusi –1. del: Odjemniki toka za železniška vozila na magistralnih progah |
| [23.1] | Delovni razpon v višini odjemnika toka (raven KI) – značilnosti | 4.2.8.2.9.1.2(2) | 4.2, 6.2.3 |
| [23.2] | Kapaciteta odjemnika toka (raven komponente interoperabilnosti) | 4.2.8.2.9.3a(2) | 6.13.2 |
| [23.3] | Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) – čas za spustitev odjemnika toka | 4.2.8.2.9.10(1) | 4.7 |
| [23.4] | Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) – ADD | 4.2.8.2.9.10(3) | 4.8 |
| [23.5] | Odjemnik toka – metoda verifikacije | 6.1.3.7(2) | 6.3.1 |
| [24] | EN 50367:2020+A1:2022


  Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva – Kriteriji za doseganje tehnične združljivosti med odjemnikom toka in voznim vodom |
| [24.1] | Največji tok v mirovanju | 4.2.8.2.5(1) | Preglednica 5 iz 7.2 |
| [24.2] | Geometrija glave odjemnika toka | 4.2.8.2.9.2(5) | 5.3.2.3 |
| [24.3] | Geometrija glave odjemnika toka – tip 1 600  mm | 4.2.8.2.9.2.1(1) | Priloga A.2, slika A.6 |
| [24.4] | Geometrija glave odjemnika toka – tip 1 950  mm | 4.2.8.2.9.2.2(1) | Priloga A.2, slika A.7 |
| [24.5] | Odjemnik toka – temperatura kontaktnega vodnika | 6.1.3.7(1a) | 7.2 |
| [25] | Se ne uporablja |
| [26] | EN 50119:2020


  Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Kontaktni vodniki električne vleke |
| [26.1] | Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) – dinamična izolacijska razdalja | 4.2.8.2.9.10(1) | Preglednica 2 |
| [27] | EN 50153:2014-05/A1:2017-08/A2:2020-01


  Železniške naprave – Vozna sredstva – Zaščitni ukrepi proti nevarnostim električne napetosti |
| [27.1] | Zaščita pred električnimi nevarnostmi | 4.2.8.4(1) | 5, 6, 7, 8 |
| [28] | EN 15152:2019


  Železniške naprave – Vetrobranska stekla za vlake |
| [28.1] | Vetrobransko steklo – odpornost proti udarcem projektilov | 4.2.9.2.1(2) | 6.1 |
| [28.2] | Vetrobransko steklo – odpornost proti luščenju | 4.2.9.2.1(2) | 6.1 |
| [28.3] | Vetrobransko steklo – odmik sekundarne slike | 4.2.9.2.2(2)(a) | 5.2.1 |
| [28.4] | Vetrobransko steklo – optično popačenje | 4.2.9.2.2(2)(b) | 5.2.2 |
| [28.5] | Vetrobransko steklo – bleščanje | 4.2.9.2.2(2)(c) | 5.2.3 |
| [28.6] | Vetrobransko steklo – prepustnost svetlobe | 4.2.9.2.2(2)(d) | 5.2.4 |
| [28.7] | Vetrobransko steklo – kromatičnost | 4.2.9.2.2(2)(e) | 5.2.5 |
| [28.8] | Vetrobransko steklo – značilnosti | 6.2.3.22(1) | 5.2.1 do 5.2.5
  6.1 |
| [29] | EN/IEC 62625-1:2013+A11:2017


  Železniške elektronske naprave – Sistem registriranja podatkov o vožnji vlaka – 1. del: Specifikacija sistema |
| [29.1] | Snemalna naprava – funkcionalne zahteve | 4.2.9.6(2)(a) | 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4 |
| [29.2] | Snemalna naprava – zmogljivost snemanja | 4.2.9.6(2)(b) | 4.3.1.2.2 |
| [29.3] | Snemalna naprava – celovitost | 4.2.9.6(2)(c) | 4.3.1.4 |
| [29.4] | Snemalna naprava – zaščita celovitosti podatkov | 4.2.9.6(2)(d) | 4.3.1.5 |
| [29.5] | Snemalna naprava – raven zaščite | 4.2.9.6(2)(e) | 4.3.1.7 |
| [29.6] | Snemalna naprava – čas in datum | 4.2.9.6(2)(f) | 4.3.1.8 |
| [30] | EN 45545-2:2020


  Železniške naprave – Požarna zaščita na železniških vozilih – 2. del: Zahteve za obnašanje materialov in sestavnih delov v požaru |
| [30.1] | Ukrepi za preprečevanje požara – zahteve glede materiala | 4.2.10.2.1(2) | 4, 5, 6 |
| [30.2] | Posebni ukrepi za vnetljive tekočine | 4.2.10.2.2(2) | Preglednica 5 |
| [31] | EN 1363-1:2020


  Preskusi požarne odpornosti – 1. del: Splošne zahteve |
| [31.1] | Zaščitni ukrepi proti širjenju požara za potniška tirna vozila – preskus pregrad | 4.2.10.3.4(3) | 4 do 12 |
| [31.2] | Zaščitni ukrepi proti širjenju požara za potniška tirna vozila – preskus pregrad | 4.2.10.3.5(3) | 4 do 12 |
| [32] | EN 13272-1:2019


  Železniške naprave – Električna razsvetljava v železniških vozilih za javne prevozne sisteme – 1. del: Železniška vozila za višje osne pritiske |
| [32.1] | Razsvetljava v sili – raven osvetljenosti | 4.2.10.4.1(5) | 4.3, 5.3 |
| [33] | EN 50553:2012/A2:2020


  Železniške naprave – Zahteve za sposobnost vožnje tirnih vozil v primeru požara |
| [33.1] | Zmožnost obratovanja | 4.2.10.4.4(3) | 5, 6 |
| [34] | EN 16362:2013


  Železniške naprave – Talna oskrba – Oprema za obnovo vodnih zalog |
| [34.1] | Vmesnik za oskrbo z vodo | 4.2.11.5(2) | 4.1.2
  Slika 1 |
| [35] | EN/IEC 60309-2:1999/A11:2004, A1: 2007 in A2:2012


  Vtiči, vtičnice in spojke za industrijsko rabo – 2. del: Zahteve za dimenzijsko izmenljivost pribora s trni in pušami |
| [35.1] | Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir – lokalni zunanji pomožni vir za oskrbo z električno energijo | 4.2.11.6(2) | 8 |
| [36] | EN 16019:2014


  Železniške naprave – Avtomatska spenjača – Zahteve za izdelavo, posebna geometrija vmesnika in preskusna metoda |
| [36.1] | Avtomatska sredinska odbojna spenjača – tip 10
  Tip končne spenjače (mehanski in pnevmatski vmesnik glave). | 5.3.1(1) | 4 |
| [37] | EN 15551:2022


  Železniške naprave – Železniška vozila – Odbojniki |
| [37.1] | Ročna končna spenjača – tip UIC | 5.3.2(1) | 6.2.2, Priloga A |
| [38] | EN 15566:2022


  Železniške naprave – Železniška vozila – Vlečna naprava in vijačna spenjača |
| [38.1] | Ročna končna spenjača – tip UIC | 5.3.2 (1) | Priloge B, C in D, razen dimenzije ‚a‘ na sliki B.1 iz Priloge B, ki se obravnava kot informativna |
| [39] | EN 15020:2022


  Železniške naprave – Reševalna spenjača – Zahteve za izdelavo, geometrija vmesnika in preskusne metode |
| [39.1] | Reševalna spenjača – reševalna spenjača, povezana s ‚tipom 10‘ | 5.3.3(1) | 4.2.1, 4.2.2, 4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.6 in 5.1.2 |
| [40] | EN 13979-1:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Monoblok kolesa – Postopek za tehnično odobritev – 1. del: Kovana in valjana kolesa |
| [40.1] | Kolesa – izračuni mehanske trdnosti | 6.1.3.1(1) | 8 |
| [40.2] | Kolesa – merila za odločanje za kovana in valjana kolesa | 6.1.3.1(2) | 8 |
| [40.3] | Kolesa – specifikacija za metodo nadaljnje verifikacije (preskus v testnem okolju) | 6.1.3.1(2) | 8 |
| [40.4] | Kolesa – metoda verifikacije
  Termomehansko vedenje | 6.1.3.1(5) | 7 |
| [41] | EN 50318:2018+A1:2022


  Železniške naprave – Sistemi tokovnega odjema – Veljavnost simuliranja medsebojnih dinamičnih vplivov med tokovnim odjemnikom in kontaktnim vodnikom |
| [41.1] | Odjemnik toka – dinamično vedenje | 6.1.3.7(3) | 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| [41.2] | Odjemnik toka – razporeditev odjemnikov toka | 6.2.3.21(2) | 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| [42] | EN 50317:2012/AC:2012+A1:2022


  Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Zahteve in veljavnost meritev medsebojnih dinamičnih vplivov med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom |
| [42.1] | Odjemnik toka – značilnosti medsebojnega delovanja | 6.1.3.7(3) | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| [42.2] | Dinamično vedenje odjema toka – dinamični preskusi | 6.2.3.20(1) | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| [42.3] | Razporeditev odjemnikov toka | 6.2.3.21(2) | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| [43] | EN 50405:2015+A1:2016


  Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Odjemniki toka, preskusne metode za kontaktne gibljive vezi |
| [43.1] | Kontaktne gibljive vezi – metoda verifikacije | 6.1.3.8(1) | 7.2, 7.3
  7.4, 7.6
  7.7 |
| [44] | EN 13674-1:2011+A1:2017


  Železniške naprave –Zgornji ustroj – Tirnica – 1. del: Vignolove tirnice z maso 46 kg/m in več |
| [44.1] | Ekvivalentna koničnost – opredelitve profilov tirnic | 6.2.3.6 – Preglednice 12, 14 in 16 | Slike A.15, A.23 in A.24 |
| [45] | EN 13715:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Profil tekalne površine |
| [45.1] | Ekvivalentna koničnost – opredelitve kolesnih profilov | 6.2.3.6(1), (2) in (3) | Prilogi B in C |
| [46] | EN 13260:2020


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesne dvojice – Zahtevane lastnosti proizvoda |
| [46.1] | Kolesne dvojice – montaža | 6.2.3.7(1) | 4.2.1 |
| [47] | EN 13103-1:2017


  Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – 1. del: Vodilo za konstruiranje gredi z zunanjim uležajenjem |
| [47.1] | Kolesna dvojica – pogonske in nepogonske osi, metoda verifikacije | 6.2.3.7(2) | 5, 6, 7 |
| [47.2] | Kolesna dvojica – pogonske in nepogonske osi, merila za odločanje | 6.2.3.7(2) | 8 |
| [48] | EN 12082:2017+A1:2021


  Železniške naprave – Ohišja osnih ležajev kolesnih dvojic – Preskušanje delovanja |
| [48.1] | Ohišja osnih ležajev/osni ležaji | 6.2.3.7(6) | 7 |
| [49] | EN 14067-4:2013+A1:2018


  Železniške naprave – Aerodinamika – 4. del: Zahteve in preskusni postopki za aerodinamiko na odprti progi |
| [49.1] | Učinek zračnega toka ob vlaku – celoviti preskusi | 6.2.3.13(1) | 6.2.2.1 |
| [49.2] | Učinek zračnega toka ob vlaku – poenostavljeno ocenjevanje | 6.2.3.13(2) | 4.2.4 in omejitve v preglednici 7 |
| [49.3] | Sunek čelnega tlaka – metoda verifikacije | 6.2.3.14(1) | 6.1.2.1 |
| [49.4] | Sunek čelnega tlaka – računalniška dinamika tekočin (CFD) | 6.2.3.14(1) | 6.1.2.4 |
| [49.5] | Sunek čelnega tlaka – premikajoči se model | 6.2.3.14(1) | 6.1.2.2 |
| [49.6] | Sunek čelnega tlaka – metoda poenostavljenega ocenjevanja | 6.2.3.14(2) | 4.1.4 in omejitve v preglednici 4 |
| [49.7] | Učinek zračnega toka – opredelitev merilnih točk | 4.2.6.2.1(1) | 4.2.2.1, preglednica 5 |
| [49.8] | Referenčni vlak za stalne/vnaprej določene sestave | 4.2.6.2.1(3) | 4.2.2.2 |
| [49.9] | Sestava za posamezne enote, opremljene z vozniško kabino | 4.2.6.2.1(3) | 4.2.2.3 |
| [49.10] | Referenčni vlak za enote za splošno obratovanje | 4.2.6.2.1(3) | 4.2.2.4 |
| [49.11] | Sunek čelnega tlaka – največji tlak od vrha do vrha | 4.2.6.2.2(2) | Preglednica 2 |
| [49.12] | Sunek čelnega tlaka – merilna mesta | 4.2.6.2.2(2) | 4.1.2 |
| [50] | EN 14067-5:2021/AC:2023


  Železniške naprave – Aerodinamika – 5. del: Zahteve in ugotavljanje skladnosti pri aerodinamiki v predorih |
| [50.1] | Nihanje tlaka v predorih: Splošno | 4.2.6.2.3(1) | 5.1 |
| [50.2] | Enote, ocenjene v stalni ali vnaprej določeni sestavi | 4.2.6.2.3(2) | 5.1.2.2 |
| [50.3] | Enota, ocenjena za splošno obratovanje in opremljena z vozniško kabino | 4.2.6.2.3(2) | 5.1.2.3 |
| [50.4] | Vagoni za splošno obratovanje | 4.2.6.2.3(2) | 5.1.2.4 |
| [50.5] | Postopek ocenjevanja skladnosti | 6.2.3.15 | 5.1.4, 7.2.2, 7.2.3, 7.3 |
| [50.6] | Edinstveno dovoljenje – vagoni, namenjeni za uporabo v mešanem prometu v tunelih – aerodinamične obremenitve | 7.1.1.5.1(14) | 6.3.9 |
| [51] | EN 12663-2:2010


  Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za koše železniških vozil – 2. del: Tovorni vagoni |
| [51.1] | Konstrukcijska trdnost | Dodatek C
  Točka C.1 | 5.2.1 do 5.2.4 |
| [52] | CLC/TS 50534:2010


  Železniške naprave – Splošne sistemske arhitekture za pomožne močnostne sisteme na tirnih vozilih |
| [52.1] | ‚Enopolni‘ vod sistema za oskrbo z električno energijo | 4.2.11.6(2) | Priloga A |
| [53] | IEC 61375-1:2012


  Železniške elektronske naprave – Komunikacijsko omrežje vlaka – 1. del: Splošna arhitektura |
| [53.1] | Edinstveno dovoljenje – komunikacijska omrežja | 7.1.1.5.1(18) | 5, 6 |
| [53.2] | Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje – komunikacijska omrežja | 7.1.1.5.2(12) | 5, 6 |
| [54] | EN 16286-1:2013


  Železnice – Prehodni sistemi med vozili – 1. del: Glavne vrste uporabe |
| [54.1] | Priključki za medsebojno komunikacijo sredinski prehodi–sledilni venec | 7.1.1.5.2(6) | Prilogi A in B |
| [55] | EN 50463-3:2017


  Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 3. del: Ravnanje s podatki |
| [55.1] | Funkcija določanja lokacije v vozilu – zahteve | 4.2.8.2.8.1(7) | 4.4 |
| [55.2] | Zbiranje in obdelava podatkov v sistemu za obdelavo podatkov – metodologija ocenjevanja | 6.2.3.19a(2) | 5.4.8.3, 5.4.8.5 in 5.4.8.6 |
| [56] | EN 50463-2:2017/AC:2018-10


  Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 2. del: Merjenje energije |
| [56.1] | Funkcija merjenja električne energije – natančnost merjenja aktivne električne energije | 4.2.8.2.8.2(3) | 4.2.3.1 do 4.2.3.4 |
| [56.2] | Funkcija merjenja električne energije – oznake razredov | 4.2.8.2.8.2(4) | 4.3.3.4, 4.3.4.3 in 4.4.4.2 |
| [56.3] | Funkcija merjenja energije – ocenjevanje natančnosti naprav | 6.2.3.19a(1) | 5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1 |
| [56.4] | Funkcija merjenja energije – vrednosti za vhodno količino in razpon faktorja moči | 6.2.3.19a(1) | Preglednica 3 |
| [56.5] | Funkcija merjenja energije – vplivi temperature na natančnost | 6.2.3.19a(1) | 5.4.3.4.3.1 in 5.4.4.3.2.1 |
| [56.6] | Funkcija merjenja električne energije: povprečni temperaturni koeficient vsake naprave – metodologija ocenjevanja | 6.2.3.19a(1) | 5.4.3.4.3.2 in 5.4.4.3.2.2 |
| [57] | EN 50463-1:2017


  Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 1. del: Splošno |
| [57.1] | Funkcija merjenja električne energije: identifikacija točke porabe – opredelitev | 4.2.8.2.8.3(4) | 4.2.5.2 |
| [58] | EN 50463-4:2017


  Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 4. del: Komunikacija |
| [58.1] | Izmenjava podatkov med EMS in DCS – aplikacijske storitve (storitveni nivo) EMS | 4.2.8.2.8.4(1) | 4.3.3.1, |
| [58.2] | Izmenjava podatkov med EMS in DCS – uporabniške pravice za dostop | 4.2.8.2.8.4(2) | 4.3.3.3 |
| [58.3] | Izmenjava podatkov med EMS in DCS – shema XML za strukturo (podatkovni nivo) | 4.2.8.2.8.4(3) | 4.3.4 |
| [58.4] | Izmenjava podatkov med EMS in DCS – metode in shema XML za sporočilni mehanizem (sporočilni nivo) | 4.2.8.2.8.4(4) | 4.3.5 |
| [58.5] | Izmenjava podatkov med EMS in DCS – aplikacijski protokoli za podporo sporočilnemu mehanizmu | 4.2.8.2.8.4(5) | 4.3.6 |
| [58.6] | Izmenjava podatkov med EMS in DCS – komunikacijska arhitektura EMS | 4.2.8.2.8.4(6) | 4.3.7 |
| [59] | EN 50463-5:2017


  Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 5. del: Ocenjevanje skladnosti |
| [59.1] | Sistem za merjenje električne energije v vozilu – preskusi | 6.2.3.19a(3) | 5.3.3 in 5.5.4 |
| [60] | Rezervirano |
| [61] | IRS UIC 50558:2017


  Železniške naprave – Tirna vozila – Vmesniki daljinskega upravljalnika in podatkovnih kablov – Standardne tehnične značilnosti |
| [61.1] | Fizični vmesnik med enotami za prenos signala | 7.1.1.5.2(8) | 7.1.1 |
| [62] | EN 16186-1:2014+A1:2018


  Železniške naprave – Vozniška kabina – 1. del: Antropometrični podatki in vidljivost |
| [62.1] | Telesne mere strojevodje | Dodatek E | 4 |
| [62.2] | Prednja vidljivost | F.1 | Priloga A |
| [62.3] | Prednja vidljivost | F.2, F.3, F.4 | 5.2.1 |
| [63] | EN 14363:2005


  Železniške naprave – Preskušanje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje obnašanja med vožnjo in mirovanjem |
| [63.1] | Skladnost vozil z nagibom tirnice | 7.1.2 Preglednica 17a, opomba (1) | 5 |
| [64] | UIC 518:2009


  Preskušanje in homologacija železniških vozil z vidika njihovega dinamičnega vedenja – Varnost – Obraba proge – Vozno vedenje |
| [64.1] | Skladnost vozil z nagibom tirnice | 7.1.2 – preglednica 17a, opomba (1) | 5 do 11 |
| [65] | EN 16834:2019


  Železniške naprave – Zavore – Značilnosti zavore |
| [65.1] | Odstotek zavorne mase | 4.2.4.5.2(4) | 8.1 |
| [66] | EN 14478:2017


  Železniške naprave – Zavore – Slovar |
| [66.1] | Zmogljivost zasilnega zaviranja | 6.2.3.8(1) | 4.6.3 |
| [66.2] | Zmogljivost delovnega zaviranja | 6.2.3.9(1) | 4.6.3 |
| [67] | EN 15328:2020


  Železniške naprave – Zavore – Zavorne obloge |
| [67.1] | Zmogljivost zasilnega zaviranja – koeficient trenja | 4.2.4.5.2(5) | 5.2 |
| [68] | EN 16452:2015+A1:2019


  Železniške naprave – Zavore – Zavorne ploščice |
| [68.1] | Zmogljivost zasilnega zaviranja – koeficient trenja | 4.2.4.5.2(5) | 5.3.1, 5.3.3 |
| [69] | EN 50163:2004+A1:2007+A2:2020+A3:2022


  Železniške naprave – Napajalne napetosti sistemov električne vleke |
| [69.1] | Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc | 4.2.8.2.2(1) | 4 |
| [70] | UIC 541-6:2010-10


  Zavore – Elektro-pnevmatska zavora in potniški alarmni signal za vozila, ki se uporabljajo v vlečenih sestavah |
| [70.1] | Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje | 7.1.1.5.2(3) | 3, 7 |
| [71] | EN 17065:2018


  Železniške naprave – Zavore – Postopki preskušanja potniških vagonov |
| [71.1] | Vagoni, namenjeni za uporabo v vnaprej določenih sestavah | 7.1.1.5.1(13) | 5, 6 |
| [71.2] | Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje | 7.1.1.5.2(3) | 5, 6 |
| [72] | EN/IEC 62625-2:2016


  Železniške elektronske naprave – Sistem registriranja podatkov o vožnji vlaka – 2. del: Preskušanje skladnosti |
| [72.1] | Testiranje | 4.2.9.6 (3) | 5, 6 |
| [73] | EN 14363:2016


  Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje vedenja med vožnjo in mirovanjem |
| [73.1] | Skladnost vozil z nagibom tirnice | 7.1.2 Preglednica 17a, opomba (1) | 4,5,7 |
| [74] | EN 16586-1:2017


  Železniške naprave - Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi - Dostop do železniških vozil - 1. del: Stopnice za vstop in izstop Stopnice za vstop in izstop |
| [74.1] | Vagoni, namenjeni za uporabo v vnaprej določenih sestavah | 7.1.1.5.1(19) | Priloga A |

(h)

Dodatek J se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek J

Tehnične specifikacije iz te TSI

J-1   Standardi ali normativni dokumenti

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka standardov

[1]

EN 12663-1:2010+A1:2014

Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za koše železniških vozil – 1. del: Lokomotive in potniška železniška vozila (tudi alternativna metoda za tovorne vagone)

[1.1]

Notranja spenjača za zglobne enote

4.2.2.2.2(3)

6.5.3, 6.7.5

[1.2]

Trdnost konstrukcije vozila – splošno

4.2.2.4 (3)

5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.6

[1.3]

Trdnost konstrukcije vozila – metoda verifikacije

4.2.2.4(4)

9.2, 9.3

[1.4]

Trdnost konstrukcije vozila – alternativne zahteve za tirne stroje

Dodatek C

Točka C.1

6.1 do 6.5

[1.5]

Dviganje – obremenitve za zasnovo konstrukcije

4.2.2.6(9)

6.3.2, 6.3.3

[1.6]

Dviganje – prikaz moči

4.2.2.6(9)

9.2, 9.3

[1.7]

Pritrditev naprav na konstrukcijo koša vozila

4.2.2.7(3)

6.5.2, 6.7.3

[1.8]

Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička – povezava med košem vozila in podstavnim vozičkom

4.2.3.5.1(2)

6.5.1, 6.7.2

[2]

EN 16839:2022

Železniške naprave – Tirna vozila – Postavitev glavnega parka

[2.1]

Dostop osebja za spenjanje in odpenjanje – prostor za ranžirno osebje

4.2.2.2.5(2)

4

[2.2]

Končna spenjača – združljivost med enotami – ročna, tip UIC

Namestitev odbojnikov in vijačne spenjače

4.2.2.2.3(b)(b-2)(1)

5, 6

[2.3]

Mere in postavitev zavornih vodov, cevi, spenjač in pip

4.2.2.2.3(b)(b-2)(2)

7, 8

[2.4]

Reševalna spenjača – vmesnik z reševalno enoto

4.2.2.2.4(3)(a)

7

[3]

EN 15227:2020

Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za odpornost pri trku za železniška vozila

[3.1]

Pasivna varnost – splošno

4.2.2.5

4, 5, 6, 7 in priloge B, C, D (razen Priloge A)

[3.2]

Pasivna varnost – kategorizacija

4.2.2.5(5)

5.1 – preglednica 1

[3.3]

Pasivna varnost – scenariji

4.2.2.5(6)

5.2, 5.3, 5.4 (razen Priloge A)

[3.4]

Pasivna varnost – zahteve

4.2.2.5(7)

6.1, 6.2, 6.3, 6.4 (razen Priloge A)

[3.5]

Pasivna varnost – čistilec tira

4.2.2.5(8)

6.5.1

[3.6]

Ograje

4.2.3.7

6.6.1

[3.7]

Okoljski pogoji – čistilec tira

4.2.6.1.2(4)

6.5.1

[4]

EN 16404:2016

Železniške naprave – Zahteve za ponovno utirjenje in obnovitev železniških vozil

[4.1]

Dviganje – geometrija stalnih točk

4.2.2.6(7)

5.2, 5.3

[4.2]

Dviganje – geometrija odstranljivih točk

4.2.2.6(7)

5.2, 5.3

[5]

EN 15877-2:2013

Železniške naprave – Oznake na železniških vozilih – 2. del: Zunanje oznake na potniških vagonih, motornih garniturah, lokomotivah in motornih vozilih za posebne namene

[5.1]

Dviganje – označevanje

4.2.2.6(8)

4.5.19

[5.2]

Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje

7.1.1.5.1(23)

4.5.5.1, 4.5.6.3

[6]

EN 15663:2017+A1:2018

Železniške naprave – Določitev mase železniškega vozila

[6.1]

Pogoji obremenitve in tehtana masa – pogoji obremenitve

4.2.2.10(1)

4.5

[6.2]

Pogoji obremenitve in tehtana masa – Predpostavke za pogoje obremenitve

4.2.2.10(2)

4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6, 7.1, 7.2, 7.3 (konstrukcijski pogoji)

[7]

EN 15273-2:2013+A1:2016

Železniške naprave – Profili – 2. del: Nakladalni profil (profil vozila)

[7.1]

Profil – metoda, referenčni profili

4.2.3.1(3), (4)

5 in odvisno od profila: priloge A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E(G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1, BE2, BE3), I (PTb,PTb+, PTc), J (Sea, Sec), K (OSJD), L (DE1, DE2, DE3), M (NL1, NL2), P (GHE16 ...)

[7.2]

Profil – metoda, referenčni profili

Verifikacija profila odjemnika toka

4.2.3.1(5)

A.3.12

[7.3]

Profil – metoda, referenčni profili

Verifikacija tirnih zavor na vrtinčne tokove

4.2.4.8.3(3)

5 in odvisno od profila: priloge A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E(G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1, BE2, BE3), I (PTb,PTb+, PTc), J (Sea, Sec), K (OSJD), L (DE1, DE2, DE3), M (NL1, NL2), P (GHE16 ...)

[8]

EN 15437-1:2009

Železniške naprave – Kontrola ohišja osnih ležajev – Mesto meritev in zahteve pri projektiranju – 1. del: Progovna oprema in ohišja osnih ležajev železniških vozil

[8.1]

Nadzor brezhibnosti osnih ležajev – območje, ki ga zazna oprema ob progi

4.2.3.3.2.2(1), (2a)

7.3.2.3

5.1, 5.2

[9]

EN 14363:2016+ A2:2022

Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje vedenja med vožnjo in mirovanjem

[9.1]

Razpon osne obremenitve

4.2.3.4.1

4.2.3.4.2(4)

1.1, 5.3.2

[9.2]

Kombinacije hitrosti in primanjkljaja nadvišanja

4.2.3.4.2(3)

1.4, 7.3.1

[9.3]

Parametri obremenitve tirov

4.2.3.4.2(5)

7.5.1, 7.5.3

[9.4]

Dinamično vozno vedenje – mejne vrednosti za vozno varnost

4.2.3.4.2.1

7.5.1, 7.5.2

[9.5]

Dinamično vozno vedenje – mejne vrednosti obremenitve tira

4.2.3.4.2.2(1)

7.5.1, 7.5.3

[9.6]

Zaščita pred iztirjenjem med vožnjo po vegavih tirih

6.2.3.3(1)

4, 5, 6.1

[9.7]

Dinamično vozno vedenje – metoda verifikacije

6.2.3.4(1)

7

[9.8]

Dinamično vozno vedenje – merila za ocenjevanje

6.2.3.4(1)

4, 5

[9.9]

Konstrukcijsko določene vrednosti za nove profile koles – ocena ekvivalentne koničnosti

6.2.3.6(1)

Prilogi O in P

[9.10]

Skladnost vozil z nagibom tirnice

7.1.2 Preglednica 17a, opomba (1)

4, 5, 6, 7

[9.11]

Določbe za posebna vozila: simulacija preskusov

Dodatek C

Oddelek C.3

Priloga T

[10]

EN 15528:2021

Železniške naprave – Kategorizacija prog za upravljanje vmesnika med dopustnimi obremenitvami vozil in infrastrukturo

[10.1]

EN-kategorija proge kot rezultat razvrstitve enote

4.2.3.2.1(2)

6.1, 6.3, 6.4

[10.2]

Standardna vrednost koristnega tovora na stojiščih

4.2.3.2.1(2a)

Preglednica 4, stolpec 2

[10.3]

Dokumentacija, ki navaja koristni tovor, ki se uporablja na stojiščih

4.2.3.2.1(2c)

6.4.1

[11]

EN 13749:2021

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Metoda za specificiranje konstrukcijskih zahtev okvirjev podstavnih vozičkov

[11.1]

Konstrukcijska zasnova okvira podstavnega vozička

4.2.3.5.1(1)

4.2.3.5.1(3)

6.2

[12]

EN 14198:2016+A1:2018+A2:2021

Železniške naprave – Zavore – Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati zavorni sistemi vlakov, vlečenih z lokomotivami

[12.1]

Zaviranje – tip zavornega sistema, zavorni sistem UIC

4.2.4.3

5.4

[12.2]

Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje

7.1.1.5.2(3)

5.3.2.6, 5.4

[13]

EN 14531-1:2015+A1:2018

Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 1. Del: Splošni algoritmi

[13.1]

Zavorna zmogljivost – izračun – splošno

4.2.4.5.1(1)

4

[13.2]

Zmogljivost zasilnega zaviranja – izračun

4.2.4.5.2(3)

4

[13.3]

Zmogljivost delovnega zaviranja – izračun

4.2.4.5.3(1)

4

[13.4]

Zmogljivost parkirnega zaviranja – izračun

4.2.4.5.5(3)

5

[13.5]

Zavorna zmogljivost – koeficient trenja

4.2.4.5.1(2)

4.4.6

[13.6]

Zmogljivost zasilnega zaviranja – odzivni čas/časovni zamik

4.2.4.5.2(1)

4.4.8.2.1, 4.4.8.3

[14]

EN 14531-2:2015

Železniške naprave – Metode za izračun zavornih poti pri ustavljanju in upočasnjevanju ter zavarovanje stoječih vozil – 2. del: Izračun za vlakovne kompozicije ali posamezna vozila s postopkom ‚korak za korakom‘

[14.1]

Zavorna zmogljivost – izračun – splošno

4.2.4.5.1(1)

4, 5

[14.2]

Zmogljivost zasilnega zaviranja – izračun

4.2.4.5.2(3)

4, 5

[14.3]

Zmogljivost delovnega zaviranja – izračun

4.2.4.5.3(1)

4, 5

[15]

EN 15595:2018+AC:2021

Železniške naprave – Zavore – Preprečevanje zdrsa koles

[15.1]

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles – zasnova

4.2.4.6.2(6)

5.1, 5.2, 5.4

[15.2]

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles – metoda verifikacije in preskusni program

6.1.3.2 (1)

6.1.1, 6.2, 6.5, 7

[15.3]

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles – sistem za nadzor vrtenja koles

4.2.4.6.2(8)

5.1.7

[15.4]

Zaščitni sistem proti zdrsavanju koles, metoda verifikacije zmogljivosti

6.2.3.10(1)

6.3, 7

[16]

EN 16207:2014+A1:2019

Železniške naprave – Zavore – Funkcionalna merila in merila za zmogljivost elektromagnetnih zavornih sistemov za železniška vozila

[16.1]

Magnetna tirna zavora

4.2.4.8.2(3)

Dodatek K

Priloga C

[17]

EN 14752:2019+A1:2021

Železniške naprave – Vrata in zapiralni sistemi na železniških potniških vozilih

[17.1]

Zaznavanje ovir na vratih – občutljivost

4.2.5.5.3(5)

5.2.1.4.1

[17.2]

Zaznavanje ovir na vratih – največja sila

4.2.5.5.3(5)

5.2.1.4.2.2

[17.3]

Odpiranje vrat v sili – ročna sila za odpiranje vrat

4.2.5.5.9(6)

5.5.1.5

[17.4]

Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje – naprava za upravljanje vrat

7.1.1.5.2(10)

5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.1.6

[18]

EN 50125-1:2014

Železniške naprave – Okoljski pogoji za opremo – 1. del: Oprema na voznih sredstvih

[18.1]

Okoljski pogoji – temperatura

4.2.6.1.1(1)

4.3

[18.2]

Okoljski pogoji – sneg, led in toča

4.2.6.1.2(1)

4.7

[18.3]

Okoljski pogoji – temperatura

7.1.1.5.2(4)

4.3

[19]

EN 14067-6:2018

Železniške naprave – Aerodinamika – 6. del: Zahteve in preskusni postopki za oceno vpliva bočnega vetra

[19.1]

Aerodinamični učinki – metoda za verifikacijo bočnega vetra

4.2.6.2.4(2)

5

[19.2]

Aerodinamični učinki – bočni veter za enote z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki je enaka ali večja od 250 km/h

4.2.6.2.4(3)

5

[20]

EN 15153-1:2020

Železniške naprave – Zunanje vidne in zvočne opozorilne naprave – 1. del: Čelne, pozicijske in zadnje luči za železniška vozila za višje osne pritiske

[20.1]

Čelne luči – barva

4.2.7.1.1(4)

5.3.3

[20.2]

Čelne luči – svetlost dolgih in zasenčenih čelnih luči

4.2.7.1.1(5)

5.3.3, 5.3.4, preglednica 2, prva vrstica

[20.3]

Čelne luči – način za nastavitev

4.2.7.1.1(6)

5.3.3, 5.3.5

[20.4]

Pozicijske luči – barva

4.2.7.1.2(6)(a)

5.4.3.1 preglednica 4

[20.5]

Pozicijske luči – spektralna porazdelitev sevanja

4.2.7.1.2(6)(b)

5.4.3.2

[20.6]

Pozicijske luči – svetlost

4.2.7.1.2(6)(c)

5.4.4 Preglednica 6

[20.7]

Zadnje luči – barva

4.2.7.1.3(4)(a)

5.5.3 Preglednica 7

[20.8]

Zadnje luči – svetlost

4.2.7.1.3(4)(b)

5.5.4

Preglednica 8

[20.9]

Čelne luči – barva

6.1.3.3(1)

5.3.3, 6.3

[20.10]

Čelne luči – svetlost

6.1.3.3(1)

5.3.3, 6.4

[20.11]

Pozicijske luči – barva

6.1.3.4(1)

6.3

[20.12]

Pozicijske luči – svetlost

6.1.3.4(1)

6.4

[20.13]

Zadnje luči – barva

6.1.3.5(1)

6.3

[20.14]

Zadnje luči – svetlost

6.1.3.5(1)

6.4

[20.15]

Pozicijske luči – način za nastavitev

4.2.7.1.2(7)

5.4.5

[21]

EN 15153-2:2020

Železniške naprave – Zunanje vidne in zvočne opozorilne naprave – 2. del: Opozorilne sirene za železniška vozila za višje osne pritiske

[21.1]

Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup

4.2.7.2.2(1)

5.2.2

[21.2]

Hupa – zvok

6.1.3.6(1)

6

[21.3]

Hupa – raven zvočnega tlaka

6.1.3.6(1)

6

[21.4]

Hupa – raven zvočnega tlaka

6.2.3.17(1)

6

[22]

EN 50388-1:2022

Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva –

Tehnični kriteriji za uskladitev med napajalnimi viri in voznimi sredstvi za doseganje interoperabilnosti – 1. del: Splošno

[22.1]

Regenerativno zaviranje z vračanjem energije v vozni vod

4.2.8.2.3(1)

12.2.1

[22.2]

Največja moč in tok iz voznega voda – samodejna regulacija toka

4.2.8.2.4(2)

7.3

[22.3]

Faktor moči – metoda verifikacije

4.2.8.2.6(1)

6

[22.4]

Harmonsko nihanje in dinamični učinki za sisteme AC –

4.2.8.2.7(1)

10 (razen 10.2)

[22.5]

Električna zaščita vlaka – usklajevanje zaščite

4.2.8.2.10(3)

11

[22.6]

Glavni prekinjevalec tokokroga – usklajevanje zaščite

5.3.12(4)

11.2, 11.3

[22.7]

Največja moč in tok iz voznega voda – metoda verifikacije

6.2.3.18(1)

15.3.1

[22.8]

Faktor moči – metoda verifikacije

6.2.3.19(1)

15.2

[23]

EN 50206-1:2010

Železniške naprave – Vozna sredstva – Odjemniki toka: karakteristike in preskusi –1. del: Odjemniki toka za železniška vozila na magistralnih progah

[23.1]

Delovni razpon v višini odjemnika toka (raven KI) – značilnosti

4.2.8.2.9.1.2(2)

4.2, 6.2.3

[23.2]

Kapaciteta odjemnika toka (raven komponente interoperabilnosti)

4.2.8.2.9.3a(2)

6.13.2

[23.3]

Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) – čas za spustitev odjemnika toka

4.2.8.2.9.10(1)

4.7

[23.4]

Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) – ADD

4.2.8.2.9.10(3)

4.8

[23.5]

Odjemnik toka – metoda verifikacije

6.1.3.7(2)

6.3.1

[24]

EN 50367:2020+A1:2022

Železniške naprave – Fiksni postroji in vozna sredstva – Kriteriji za doseganje tehnične združljivosti med odjemnikom toka in voznim vodom

[24.1]

Največji tok v mirovanju

4.2.8.2.5(1)

Preglednica 5 iz 7.2

[24.2]

Geometrija glave odjemnika toka

4.2.8.2.9.2(5)

5.3.2.3

[24.3]

Geometrija glave odjemnika toka – tip 1 600  mm

4.2.8.2.9.2.1(1)

Priloga A.2, slika A.6

[24.4]

Geometrija glave odjemnika toka – tip 1 950  mm

4.2.8.2.9.2.2(1)

Priloga A.2, slika A.7

[24.5]

Odjemnik toka – temperatura kontaktnega vodnika

6.1.3.7(1a)

7.2

[25]

Se ne uporablja

[26]

EN 50119:2020

Železniške naprave – Stabilne naprave električne vleke – Kontaktni vodniki električne vleke

[26.1]

Spuščanje odjemnika toka (raven tirnih vozil) – dinamična izolacijska razdalja

4.2.8.2.9.10(1)

Preglednica 2

[27]

EN 50153:2014-05/A1:2017-08/A2:2020-01

Železniške naprave – Vozna sredstva – Zaščitni ukrepi proti nevarnostim električne napetosti

[27.1]

Zaščita pred električnimi nevarnostmi

4.2.8.4(1)

5, 6, 7, 8

[28]

EN 15152:2019

Železniške naprave – Vetrobranska stekla za vlake

[28.1]

Vetrobransko steklo – odpornost proti udarcem projektilov

4.2.9.2.1(2)

6.1

[28.2]

Vetrobransko steklo – odpornost proti luščenju

4.2.9.2.1(2)

6.1

[28.3]

Vetrobransko steklo – odmik sekundarne slike

4.2.9.2.2(2)(a)

5.2.1

[28.4]

Vetrobransko steklo – optično popačenje

4.2.9.2.2(2)(b)

5.2.2

[28.5]

Vetrobransko steklo – bleščanje

4.2.9.2.2(2)(c)

5.2.3

[28.6]

Vetrobransko steklo – prepustnost svetlobe

4.2.9.2.2(2)(d)

5.2.4

[28.7]

Vetrobransko steklo – kromatičnost

4.2.9.2.2(2)(e)

5.2.5

[28.8]

Vetrobransko steklo – značilnosti

6.2.3.22(1)

5.2.1 do 5.2.5

6.1

[29]

EN/IEC 62625-1:2013+A11:2017

Železniške elektronske naprave – Sistem registriranja podatkov o vožnji vlaka – 1. del: Specifikacija sistema

[29.1]

Snemalna naprava – funkcionalne zahteve

4.2.9.6(2)(a)

4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4

[29.2]

Snemalna naprava – zmogljivost snemanja

4.2.9.6(2)(b)

4.3.1.2.2

[29.3]

Snemalna naprava – celovitost

4.2.9.6(2)(c)

4.3.1.4

[29.4]

Snemalna naprava – zaščita celovitosti podatkov

4.2.9.6(2)(d)

4.3.1.5

[29.5]

Snemalna naprava – raven zaščite

4.2.9.6(2)(e)

4.3.1.7

[29.6]

Snemalna naprava – čas in datum

4.2.9.6(2)(f)

4.3.1.8

[30]

EN 45545-2:2020

Železniške naprave – Požarna zaščita na železniških vozilih – 2. del: Zahteve za obnašanje materialov in sestavnih delov v požaru

[30.1]

Ukrepi za preprečevanje požara – zahteve glede materiala

4.2.10.2.1(2)

4, 5, 6

[30.2]

Posebni ukrepi za vnetljive tekočine

4.2.10.2.2(2)

Preglednica 5

[31]

EN 1363-1:2020

Preskusi požarne odpornosti – 1. del: Splošne zahteve

[31.1]

Zaščitni ukrepi proti širjenju požara za potniška tirna vozila – preskus pregrad

4.2.10.3.4(3)

4 do 12

[31.2]

Zaščitni ukrepi proti širjenju požara za potniška tirna vozila – preskus pregrad

4.2.10.3.5(3)

4 do 12

[32]

EN 13272-1:2019

Železniške naprave – Električna razsvetljava v železniških vozilih za javne prevozne sisteme – 1. del: Železniška vozila za višje osne pritiske

[32.1]

Razsvetljava v sili – raven osvetljenosti

4.2.10.4.1(5)

4.3, 5.3

[33]

EN 50553:2012/A2:2020

Železniške naprave – Zahteve za sposobnost vožnje tirnih vozil v primeru požara

[33.1]

Zmožnost obratovanja

4.2.10.4.4(3)

5, 6

[34]

EN 16362:2013

Železniške naprave – Talna oskrba – Oprema za obnovo vodnih zalog

[34.1]

Vmesnik za oskrbo z vodo

4.2.11.5(2)

4.1.2

Slika 1

[35]

EN/IEC 60309-2:1999/A11:2004, A1: 2007 in A2:2012

Vtiči, vtičnice in spojke za industrijsko rabo – 2. del: Zahteve za dimenzijsko izmenljivost pribora s trni in pušami

[35.1]

Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir – lokalni zunanji pomožni vir za oskrbo z električno energijo

4.2.11.6(2)

8

[36]

EN 16019:2014

Železniške naprave – Avtomatska spenjača – Zahteve za izdelavo, posebna geometrija vmesnika in preskusna metoda

[36.1]

Avtomatska sredinska odbojna spenjača – tip 10

Tip končne spenjače (mehanski in pnevmatski vmesnik glave).

5.3.1(1)

4

[37]

EN 15551:2022

Železniške naprave – Železniška vozila – Odbojniki

[37.1]

Ročna končna spenjača – tip UIC

5.3.2(1)

6.2.2, Priloga A

[38]

EN 15566:2022

Železniške naprave – Železniška vozila – Vlečna naprava in vijačna spenjača

[38.1]

Ročna končna spenjača – tip UIC

5.3.2 (1)

Priloge B, C in D, razen dimenzije ‚a‘ na sliki B.1 iz Priloge B, ki se obravnava kot informativna

[39]

EN 15020:2022

Železniške naprave – Reševalna spenjača – Zahteve za izdelavo, geometrija vmesnika in preskusne metode

[39.1]

Reševalna spenjača – reševalna spenjača, povezana s ‚tipom 10‘

5.3.3(1)

4.2.1, 4.2.2, 4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.6 in 5.1.2

[40]

EN 13979-1:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Monoblok kolesa – Postopek za tehnično odobritev – 1. del: Kovana in valjana kolesa

[40.1]

Kolesa – izračuni mehanske trdnosti

6.1.3.1(1)

8

[40.2]

Kolesa – merila za odločanje za kovana in valjana kolesa

6.1.3.1(2)

8

[40.3]

Kolesa – specifikacija za metodo nadaljnje verifikacije (preskus v testnem okolju)

6.1.3.1(2)

8

[40.4]

Kolesa – metoda verifikacije

Termomehansko vedenje

6.1.3.1(5)

7

[41]

EN 50318:2018+A1:2022

Železniške naprave – Sistemi tokovnega odjema – Veljavnost simuliranja medsebojnih dinamičnih vplivov med tokovnim odjemnikom in kontaktnim vodnikom

[41.1]

Odjemnik toka – dinamično vedenje

6.1.3.7(3)

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

[41.2]

Odjemnik toka – razporeditev odjemnikov toka

6.2.3.21(2)

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

[42]

EN 50317:2012/AC:2012+A1:2022

Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Zahteve in veljavnost meritev medsebojnih dinamičnih vplivov med odjemnikom toka in kontaktnim vodnikom

[42.1]

Odjemnik toka – značilnosti medsebojnega delovanja

6.1.3.7(3)

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

[42.2]

Dinamično vedenje odjema toka – dinamični preskusi

6.2.3.20(1)

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

[42.3]

Razporeditev odjemnikov toka

6.2.3.21(2)

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

[43]

EN 50405:2015+A1:2016

Železniške naprave – Sistemi za odjem toka – Odjemniki toka, preskusne metode za kontaktne gibljive vezi

[43.1]

Kontaktne gibljive vezi – metoda verifikacije

6.1.3.8(1)

7.2, 7.3

7.4, 7.6

7.7

[44]

EN 13674-1:2011+A1:2017

Železniške naprave –Zgornji ustroj – Tirnica – 1. del: Vignolove tirnice z maso 46 kg/m in več

[44.1]

Ekvivalentna koničnost – opredelitve profilov tirnic

6.2.3.6 – Preglednice 12, 14 in 16

Slike A.15, A.23 in A.24

[45]

EN 13715:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesa – Profil tekalne površine

[45.1]

Ekvivalentna koničnost – opredelitve kolesnih profilov

6.2.3.6(1), (2) in (3)

Prilogi B in C

[46]

EN 13260:2020

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – Kolesne dvojice – Zahtevane lastnosti proizvoda

[46.1]

Kolesne dvojice – montaža

6.2.3.7(1)

4.2.1

[47]

EN 13103-1:2017

Železniške naprave – Kolesne dvojice in podstavni vozički – 1. del: Vodilo za konstruiranje gredi z zunanjim uležajenjem

[47.1]

Kolesna dvojica – pogonske in nepogonske osi, metoda verifikacije

6.2.3.7(2)

5, 6, 7

[47.2]

Kolesna dvojica – pogonske in nepogonske osi, merila za odločanje

6.2.3.7(2)

8

[48]

EN 12082:2017+A1:2021

Železniške naprave – Ohišja osnih ležajev kolesnih dvojic – Preskušanje delovanja

[48.1]

Ohišja osnih ležajev/osni ležaji

6.2.3.7(6)

7

[49]

EN 14067-4:2013+A1:2018

Železniške naprave – Aerodinamika – 4. del: Zahteve in preskusni postopki za aerodinamiko na odprti progi

[49.1]

Učinek zračnega toka ob vlaku – celoviti preskusi

6.2.3.13(1)

6.2.2.1

[49.2]

Učinek zračnega toka ob vlaku – poenostavljeno ocenjevanje

6.2.3.13(2)

4.2.4 in omejitve v preglednici 7

[49.3]

Sunek čelnega tlaka – metoda verifikacije

6.2.3.14(1)

6.1.2.1

[49.4]

Sunek čelnega tlaka – računalniška dinamika tekočin (CFD)

6.2.3.14(1)

6.1.2.4

[49.5]

Sunek čelnega tlaka – premikajoči se model

6.2.3.14(1)

6.1.2.2

[49.6]

Sunek čelnega tlaka – metoda poenostavljenega ocenjevanja

6.2.3.14(2)

4.1.4 in omejitve v preglednici 4

[49.7]

Učinek zračnega toka – opredelitev merilnih točk

4.2.6.2.1(1)

4.2.2.1, preglednica 5

[49.8]

Referenčni vlak za stalne/vnaprej določene sestave

4.2.6.2.1(3)

4.2.2.2

[49.9]

Sestava za posamezne enote, opremljene z vozniško kabino

4.2.6.2.1(3)

4.2.2.3

[49.10]

Referenčni vlak za enote za splošno obratovanje

4.2.6.2.1(3)

4.2.2.4

[49.11]

Sunek čelnega tlaka – največji tlak od vrha do vrha

4.2.6.2.2(2)

Preglednica 2

[49.12]

Sunek čelnega tlaka – merilna mesta

4.2.6.2.2(2)

4.1.2

[50]

EN 14067-5:2021/AC:2023

Železniške naprave – Aerodinamika – 5. del: Zahteve in ugotavljanje skladnosti pri aerodinamiki v predorih

[50.1]

Nihanje tlaka v predorih: Splošno

4.2.6.2.3(1)

5.1

[50.2]

Enote, ocenjene v stalni ali vnaprej določeni sestavi

4.2.6.2.3(2)

5.1.2.2

[50.3]

Enota, ocenjena za splošno obratovanje in opremljena z vozniško kabino

4.2.6.2.3(2)

5.1.2.3

[50.4]

Vagoni za splošno obratovanje

4.2.6.2.3(2)

5.1.2.4

[50.5]

Postopek ocenjevanja skladnosti

6.2.3.15

5.1.4, 7.2.2, 7.2.3, 7.3

[50.6]

Edinstveno dovoljenje – vagoni, namenjeni za uporabo v mešanem prometu v tunelih – aerodinamične obremenitve

7.1.1.5.1(14)

6.3.9

[51]

EN 12663-2:2010

Železniške naprave – Konstrukcijske zahteve za koše železniških vozil – 2. del: Tovorni vagoni

[51.1]

Konstrukcijska trdnost

Dodatek C

Točka C.1

5.2.1 do 5.2.4

[52]

CLC/TS 50534:2010

Železniške naprave – Splošne sistemske arhitekture za pomožne močnostne sisteme na tirnih vozilih

[52.1]

‚Enopolni‘ vod sistema za oskrbo z električno energijo

4.2.11.6(2)

Priloga A

[53]

IEC 61375-1:2012

Železniške elektronske naprave – Komunikacijsko omrežje vlaka – 1. del: Splošna arhitektura

[53.1]

Edinstveno dovoljenje – komunikacijska omrežja

7.1.1.5.1(18)

5, 6

[53.2]

Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje – komunikacijska omrežja

7.1.1.5.2(12)

5, 6

[54]

EN 16286-1:2013

Železnice – Prehodni sistemi med vozili – 1. del: Glavne vrste uporabe

[54.1]

Priključki za medsebojno komunikacijo sredinski prehodi–sledilni venec

7.1.1.5.2(6)

Prilogi A in B

[55]

EN 50463-3:2017

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 3. del: Ravnanje s podatki

[55.1]

Funkcija določanja lokacije v vozilu – zahteve

4.2.8.2.8.1(7)

4.4

[55.2]

Zbiranje in obdelava podatkov v sistemu za obdelavo podatkov – metodologija ocenjevanja

6.2.3.19a(2)

5.4.8.3, 5.4.8.5 in 5.4.8.6

[56]

EN 50463-2:2017/AC:2018-10

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 2. del: Merjenje energije

[56.1]

Funkcija merjenja električne energije – natančnost merjenja aktivne električne energije

4.2.8.2.8.2(3)

4.2.3.1 do 4.2.3.4

[56.2]

Funkcija merjenja električne energije – oznake razredov

4.2.8.2.8.2(4)

4.3.3.4, 4.3.4.3 in 4.4.4.2

[56.3]

Funkcija merjenja energije – ocenjevanje natančnosti naprav

6.2.3.19a(1)

5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1

[56.4]

Funkcija merjenja energije – vrednosti za vhodno količino in razpon faktorja moči

6.2.3.19a(1)

Preglednica 3

[56.5]

Funkcija merjenja energije – vplivi temperature na natančnost

6.2.3.19a(1)

5.4.3.4.3.1 in 5.4.4.3.2.1

[56.6]

Funkcija merjenja električne energije: povprečni temperaturni koeficient vsake naprave – metodologija ocenjevanja

6.2.3.19a(1)

5.4.3.4.3.2 in 5.4.4.3.2.2

[57]

EN 50463-1:2017

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 1. del: Splošno

[57.1]

Funkcija merjenja električne energije: identifikacija točke porabe – opredelitev

4.2.8.2.8.3(4)

4.2.5.2

[58]

EN 50463-4:2017

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 4. del: Komunikacija

[58.1]

Izmenjava podatkov med EMS in DCS – aplikacijske storitve (storitveni nivo) EMS

4.2.8.2.8.4(1)

4.3.3.1,

[58.2]

Izmenjava podatkov med EMS in DCS – uporabniške pravice za dostop

4.2.8.2.8.4(2)

4.3.3.3

[58.3]

Izmenjava podatkov med EMS in DCS – shema XML za strukturo (podatkovni nivo)

4.2.8.2.8.4(3)

4.3.4

[58.4]

Izmenjava podatkov med EMS in DCS – metode in shema XML za sporočilni mehanizem (sporočilni nivo)

4.2.8.2.8.4(4)

4.3.5

[58.5]

Izmenjava podatkov med EMS in DCS – aplikacijski protokoli za podporo sporočilnemu mehanizmu

4.2.8.2.8.4(5)

4.3.6

[58.6]

Izmenjava podatkov med EMS in DCS – komunikacijska arhitektura EMS

4.2.8.2.8.4(6)

4.3.7

[59]

EN 50463-5:2017

Železniške naprave – Merjenje energije na vlaku – 5. del: Ocenjevanje skladnosti

[59.1]

Sistem za merjenje električne energije v vozilu – preskusi

6.2.3.19a(3)

5.3.3 in 5.5.4

[60]

Rezervirano

[61]

IRS UIC 50558:2017

Železniške naprave – Tirna vozila – Vmesniki daljinskega upravljalnika in podatkovnih kablov – Standardne tehnične značilnosti

[61.1]

Fizični vmesnik med enotami za prenos signala

7.1.1.5.2(8)

7.1.1

[62]

EN 16186-1:2014+A1:2018

Železniške naprave – Vozniška kabina – 1. del: Antropometrični podatki in vidljivost

[62.1]

Telesne mere strojevodje

Dodatek E

4

[62.2]

Prednja vidljivost

F.1

Priloga A

[62.3]

Prednja vidljivost

F.2, F.3, F.4

5.2.1

[63]

EN 14363:2005

Železniške naprave – Preskušanje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje obnašanja med vožnjo in mirovanjem

[63.1]

Skladnost vozil z nagibom tirnice

7.1.2 Preglednica 17a, opomba (1)

5

[64]

UIC 518:2009

Preskušanje in homologacija železniških vozil z vidika njihovega dinamičnega vedenja – Varnost – Obraba proge – Vozno vedenje

[64.1]

Skladnost vozil z nagibom tirnice

7.1.2 – preglednica 17a, opomba (1)

5 do 11

[65]

EN 16834:2019

Železniške naprave – Zavore – Značilnosti zavore

[65.1]

Odstotek zavorne mase

4.2.4.5.2(4)

8.1

[66]

EN 14478:2017

Železniške naprave – Zavore – Slovar

[66.1]

Zmogljivost zasilnega zaviranja

6.2.3.8(1)

4.6.3

[66.2]

Zmogljivost delovnega zaviranja

6.2.3.9(1)

4.6.3

[67]

EN 15328:2020

Železniške naprave – Zavore – Zavorne obloge

[67.1]

Zmogljivost zasilnega zaviranja – koeficient trenja

4.2.4.5.2(5)

5.2

[68]

EN 16452:2015+A1:2019

Železniške naprave – Zavore – Zavorne ploščice

[68.1]

Zmogljivost zasilnega zaviranja – koeficient trenja

4.2.4.5.2(5)

5.3.1, 5.3.3

[69]

EN 50163:2004+A1:2007+A2:2020+A3:2022

Železniške naprave – Napajalne napetosti sistemov električne vleke

[69.1]

Obratovanje v razponu napetosti in frekvenc

4.2.8.2.2(1)

4

[70]

UIC 541-6:2010-10

Zavore – Elektro-pnevmatska zavora in potniški alarmni signal za vozila, ki se uporabljajo v vlečenih sestavah

[70.1]

Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje

7.1.1.5.2(3)

3, 7

[71]

EN 17065:2018

Železniške naprave – Zavore – Postopki preskušanja potniških vagonov

[71.1]

Vagoni, namenjeni za uporabo v vnaprej določenih sestavah

7.1.1.5.1(13)

5, 6

[71.2]

Vagoni, namenjeni za splošno obratovanje

7.1.1.5.2(3)

5, 6

[72]

EN/IEC 62625-2:2016

Železniške elektronske naprave – Sistem registriranja podatkov o vožnji vlaka – 2. del: Preskušanje skladnosti

[72.1]

Testiranje

4.2.9.6 (3)

5, 6

[73]

EN 14363:2016

Železniške naprave – Preskušanje in simuliranje voznih karakteristik pri prevzemu železniških vozil – Preskušanje vedenja med vožnjo in mirovanjem

[73.1]

Skladnost vozil z nagibom tirnice

7.1.2 Preglednica 17a, opomba (1)

4,5,7

[74]

EN 16586-1:2017

Železniške naprave - Načrtovanje za osebe z omejenimi gibalnimi sposobnostmi - Dostop do železniških vozil - 1. del: Stopnice za vstop in izstop Stopnice za vstop in izstop

[74.1]

Vagoni, namenjeni za uporabo v vnaprej določenih sestavah

7.1.1.5.1(19)

Priloga A

J-2   Tehnični dokumenti (ki so na voljo na spletni strani agencije ERA)

| Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka tehničnega dokumenta |
| --- | --- | --- | --- |
| [A] | ERA/ERTMS/033281 - V 5.0


  Vmesniki med podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter drugimi podsistemi


  TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, Dodatek A, preglednica A2, indeks [77] |
| Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi tirnih tokokrogov | 4.2.3.3.1.1 | |
| [A.1] | Največja razdalja med zaporednimi osmi | 4.2.3.3.1.1(1) | 3.1.2.1 (razdalja ai na sliki 1) |
| [A.2] | največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo | 4.2.3.3.1.1(2) | 3.1.2.4
  3.1.2.5 (razdalja bx na sliki 1) |
| [A.3] | Najmanjša razdalja med prvo in zadnjo osjo | 4.2.3.3.1.1(3) | 3.1.2.3 |
| [A.4] | Najmanjša osna obremenitev v vseh pogojih obremenitve | 4.2.3.3.1.1(4) | 3.1.7.1 |
| [A.5] | Električna upornost med tekalnimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice | 4.2.3.3.1.1(5) | 3.1.9 |
| [A.6] | Za električne enote, opremljene z odjemnikom toka, najmanjša impedanca vozila | 4.2.3.3.1.1(6) | 3.2.2.1 |
| [A.7] | Uporaba pomožnih naprav za ranžiranje; | 4.2.3.3.1.1(7) | 3.1.8 |
| [A.8] | Uporaba opreme za posipanje s peskom | 4.2.3.3.1.1(8) | 3.1.4 |
| [A.9] | Uporaba kompozitnih zavornjakov | 4.2.3.3.1.1(9) | 3.1.6 |
| [A.10] | Zahteve za naprave za mazanje sledilnega venca | 4.2.3.3.1.1(10) | 3.1.5 |
| [A.11] | Zahteve v zvezi z interferenca, ki izhaja iz galvanskih spojev | 4.2.3.3.1.1(11) | 3.2.2 |
| Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi osnih števcev | 4.2.3.3.1.2 | |
| [A.12] | Največja razdalja med zaporednimi osmi | 4.2.3.3.1.2(1) | 3.1.2.1 (razdalja ai na sliki 1) |
| [A.13] | Najmanjša razdalja med zaporednimi osmi | 4.2.3.3.1.2(2) | 3.1.2.2 |
| [A.14] | Na koncu enote, namenjene za spenjanje, najmanjša razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo (enaka polovici določene vrednosti) | 4.2.3.3.1.2(3) | 3.1.2.2 |
| [A.15] | Največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo | 4.2.3.3.1.2(4) | 3.1.2.4
  3.1.2.5 (razdalja bx na sliki 1) |
| [A.16] | Geometrija koles | 4.2.3.3.1.2(5) | 3.1.3.1 do 3.1.3.4 |
| [A.17] | Prostor med kolesi, v katerem ni kovin in induktivnih komponent | 4.2.3.3.1.2(6) | 3.1.3.5 |
| [A.18] | Značilnosti materiala koles | 4.2.3.3.1.2(7) | 3.1.3.6 |
| [A.19] | Zahteve v zvezi z elektromagnetnimi polji | 4.2.3.3.1.2(8) | 3.2.1 |
| [A.20] | Uporaba magnetnih tirnih zavor ali zavor na vrtinčne tokove | 4.2.3.3.1.2(9) | 3.2.3 |
| Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s kabelskimi zankami | 4.2.3.3.1.3 | |
| [A.21] | Kovinska konstrukcija vozila | 4.2.3.3.1.3(1) | 3.1.7.2 |
| Pogoji za edinstveno dovoljenje | 7.1.1.5 | |
| [A.22] | Enota, opremljena z napravami za mazanje sledilnega venca | 7.1.1.5.1(10) | 3.1.5 |
| [A.23] | Enota, opremljena s tirno zavoro na vrtinčne tokove | 7.1.1.5.1(11) | 3.2.3 |
| [A.24] | Enota, opremljena z magnetno tirno zavoro | 7.1.1.5.1(12) | 3.2.3 |
| [A.25] | Projektiranje enote | 7.1.1.5.1(15) | 3.1 |
| [A.26] | Pasovi upravljanja frekvenc | 7.1.1.5.1(16) | 3.2 |
| [B] | SUBSET-034


  Vmesnik FIS za vlak


  TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, Dodatek A, preglednica A2, indeks [7] |
| [B.1] | Status nagibnega sistema | 4.2.3.4.2 | 2.6.2.4.3, 2.9 in 3 |
| [B.2] | Zavorni tlak | 4.2.4.3 | 2.3.2, 2.9 in 3 |
| [B.3] | Stanje posebne zavore ‚elektropnevmatska zavora‘ | 2.3.6, 2.9 in 3 |
| [B.4] | Nadzorna enota za zasilno zavoro | 4.2.4.4.1 | 2.3.3, 2.9 in 3 |
| [B.5] | Nadzorna enota za delovno zavoro | 4.2.4.4.2 | 2.3.1, 2.9 in 3 |
| [B.6] | Območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: regenerativna zavora | 4.2.4.4.4 | 2.3.4, 2.9 in 3 |
| [B.7] | Zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: regenerativna zavora | 2.3.5, 2.9 in 3 |
| [B.8] | Stanje posebne zavore: regenerativna zavora | 2.3.6, 2.9 in 3 |
| [B.9] | Območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: Magnetna tirna zavora | 4.2.4.8.2 | 2.3.4, 2.9 in 3 |
| [B.10] | Zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: Magnetna tirna zavora | 2.3.5, 2.9 in 3 |
| [B.11] | Stanje posebne zavore: Magnetna tirna zavora | 2.3.6, 2.9 in 3 |
| [B.12] | Območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: Tirna zavora na vrtinčne tokove | 4.2.4.8.3 | 2.3.4, 2.9 in 3 |
| [B.13] | Zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: Tirna zavora na vrtinčne tokove | 2.3.5, 2.9 in 3 |
| [B.14] | Stanje posebne zavore: Tirna zavora na vrtinčne tokove | 2.3.6, 2.9 in 3 |
| [B.15] | Postajni peron | 4.2.5.5.6 | 2.4.6, 2.9 in 3 |
| [B.16] | Prekinitev vleke | 4.2.8.1.2 | 2.4.9, 2.9 in 3 |
| [B.1] | Sprememba dovoljene porabe toka | 4.2.8.2.4 | 2.4.10, 2.9 in 3 |
| [B.17] | Sprememba vlečnega sistema | 4.2.8.2.9.8
  4.2.8.2.9.8 | 2.4.1, 2.9 in 3 |
| [B.18] | Odsek brez oskrbe z energijo, s spuščenim odjemnikom toka – ukazi ob progi | 2.4.2, 2.9 in 3 |
| [B.19] | Odsek brez oskrbe z energijo, z izklopljenim glavnim stikalom za napajanje – ukazi ob progi | 2.4.7, 2.9 in 3 |
| [B.20] | Glavno stikalo za napajanje – ukazi specifičnega prenosnega modula | 2.4.8, 2.9 in 3 |
| [B.21] | Odjemnik toka – ukazi specifičnega prenosnega modula | 2.4.3, 2.9 in 3 |
| [B.22] | Status kabine | 4.2.9.1.6 | 2.5.1, 2.9 in 3 |
| [B.23] | Krmilnik smeri | 2.5.2, 2.9 in 3 |
| [B.24] | Ranžiranje na daljavo | 4.2.9.3.6 | 2.5.5, 2.9 in 3 |
| [B.25] | Spanje | 4.2.9.3.7.1 | 2.2.1, 2.9 in 3 |
| [B.26] | Pasivno ranžiranje | 4.2.9.3.7.2 | 2.2.2, 2.9 in 3 |
| [B.27] | Nevodilni način | 4.2.9.3.7.3 | 2.2.3, 2.9 in 3 |
| [B.28] | Stanje vleke | 4.2.9.3.8 | 2.5.4, 2.9 in 3 |
| [B.29] | Območje zrakotesnosti – ukazi ob progi | 4.2.10.4.2 | 2.4.4, 2.9 in 3 |
| [B.30] | Zrakotesnost – ukazi specifičnega prenosnega modula | 2.4.5, 2.9 in 3 |
| [B.31] | Funkcionalnost ATO v vozilu | 4.2.13 | 2.2.5, 2.9 in 3 |
| [C] | Leitfaden Sicherstellung der technischen Kompatibilität für Fahrzeuge mit Seitenwindnachweis nach TSI LOC&PAS zu Anforderungen der Ril 807.04: 2016-09 |
| [C.1] | Mejne vrednosti karakteristične krivulje vetra za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji | 7.1.1.5.1(20)(f) | Zadevna točka |
| [D] | Ergänzungsregelung Nr. B017 zur bremstechnischen Ausrüstung von Fahrzeugen zum Betrieb auf Steilstrecken: 2021-05 |
| [D.1] | Enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji na progah z naklonom, večjim od 40 ‰. | 7.1.1.5.1(20)(g) | Zadevna točka |
| [E] | Verwaltungsvorschrift zur Prüfung von Notein- und Notausstiegfenstern (NEA) in Schienenfahrzeugen: 2007-02-26 |
| [E.1] | Izhodi v sili za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji | 7.1.1.5.1(20)(h) | 3.2 |

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka tehničnega dokumenta

[A]

ERA/ERTMS/033281 - V 5.0

Vmesniki med podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter drugimi podsistemi

TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, Dodatek A, preglednica A2, indeks [77]

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi tirnih tokokrogov

4.2.3.3.1.1

[A.1]

Največja razdalja med zaporednimi osmi

4.2.3.3.1.1(1)

3.1.2.1 (razdalja ai na sliki 1)

[A.2]

največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo

4.2.3.3.1.1(2)

3.1.2.4

3.1.2.5 (razdalja bx na sliki 1)

[A.3]

Najmanjša razdalja med prvo in zadnjo osjo

4.2.3.3.1.1(3)

3.1.2.3

[A.4]

Najmanjša osna obremenitev v vseh pogojih obremenitve

4.2.3.3.1.1(4)

3.1.7.1

[A.5]

Električna upornost med tekalnimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice

4.2.3.3.1.1(5)

3.1.9

[A.6]

Za električne enote, opremljene z odjemnikom toka, najmanjša impedanca vozila

4.2.3.3.1.1(6)

3.2.2.1

[A.7]

Uporaba pomožnih naprav za ranžiranje;

4.2.3.3.1.1(7)

3.1.8

[A.8]

Uporaba opreme za posipanje s peskom

4.2.3.3.1.1(8)

3.1.4

[A.9]

Uporaba kompozitnih zavornjakov

4.2.3.3.1.1(9)

3.1.6

[A.10]

Zahteve za naprave za mazanje sledilnega venca

4.2.3.3.1.1(10)

3.1.5

[A.11]

Zahteve v zvezi z interferenca, ki izhaja iz galvanskih spojev

4.2.3.3.1.1(11)

3.2.2

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s sistemom za zaznavanje vlaka na podlagi osnih števcev

4.2.3.3.1.2

[A.12]

Največja razdalja med zaporednimi osmi

4.2.3.3.1.2(1)

3.1.2.1 (razdalja ai na sliki 1)

[A.13]

Najmanjša razdalja med zaporednimi osmi

4.2.3.3.1.2(2)

3.1.2.2

[A.14]

Na koncu enote, namenjene za spenjanje, najmanjša razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo (enaka polovici določene vrednosti)

4.2.3.3.1.2(3)

3.1.2.2

[A.15]

Največja razdalja med sprednjim/zadnjim delom vlaka in prvo/zadnjo osjo

4.2.3.3.1.2(4)

3.1.2.4

3.1.2.5 (razdalja bx na sliki 1)

[A.16]

Geometrija koles

4.2.3.3.1.2(5)

3.1.3.1 do 3.1.3.4

[A.17]

Prostor med kolesi, v katerem ni kovin in induktivnih komponent

4.2.3.3.1.2(6)

3.1.3.5

[A.18]

Značilnosti materiala koles

4.2.3.3.1.2(7)

3.1.3.6

[A.19]

Zahteve v zvezi z elektromagnetnimi polji

4.2.3.3.1.2(8)

3.2.1

[A.20]

Uporaba magnetnih tirnih zavor ali zavor na vrtinčne tokove

4.2.3.3.1.2(9)

3.2.3

Značilnosti tirnih vozil, pomembne za združljivost s kabelskimi zankami

4.2.3.3.1.3

[A.21]

Kovinska konstrukcija vozila

4.2.3.3.1.3(1)

3.1.7.2

Pogoji za edinstveno dovoljenje

7.1.1.5

[A.22]

Enota, opremljena z napravami za mazanje sledilnega venca

7.1.1.5.1(10)

3.1.5

[A.23]

Enota, opremljena s tirno zavoro na vrtinčne tokove

7.1.1.5.1(11)

3.2.3

[A.24]

Enota, opremljena z magnetno tirno zavoro

7.1.1.5.1(12)

3.2.3

[A.25]

Projektiranje enote

7.1.1.5.1(15)

3.1

[A.26]

Pasovi upravljanja frekvenc

7.1.1.5.1(16)

3.2

[B]

SUBSET-034

Vmesnik FIS za vlak

TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, Dodatek A, preglednica A2, indeks [7]

[B.1]

Status nagibnega sistema

4.2.3.4.2

2.6.2.4.3, 2.9 in 3

[B.2]

Zavorni tlak

4.2.4.3

2.3.2, 2.9 in 3

[B.3]

Stanje posebne zavore ‚elektropnevmatska zavora‘

2.3.6, 2.9 in 3

[B.4]

Nadzorna enota za zasilno zavoro

4.2.4.4.1

2.3.3, 2.9 in 3

[B.5]

Nadzorna enota za delovno zavoro

4.2.4.4.2

2.3.1, 2.9 in 3

[B.6]

Območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: regenerativna zavora

4.2.4.4.4

2.3.4, 2.9 in 3

[B.7]

Zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: regenerativna zavora

2.3.5, 2.9 in 3

[B.8]

Stanje posebne zavore: regenerativna zavora

2.3.6, 2.9 in 3

[B.9]

Območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: Magnetna tirna zavora

4.2.4.8.2

2.3.4, 2.9 in 3

[B.10]

Zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: Magnetna tirna zavora

2.3.5, 2.9 in 3

[B.11]

Stanje posebne zavore: Magnetna tirna zavora

2.3.6, 2.9 in 3

[B.12]

Območje zaustavitve posebne zavore – ukazi ob progi: Tirna zavora na vrtinčne tokove

4.2.4.8.3

2.3.4, 2.9 in 3

[B.13]

Zaustavitev posebne zavore – ukazi specifičnega prenosnega modula: Tirna zavora na vrtinčne tokove

2.3.5, 2.9 in 3

[B.14]

Stanje posebne zavore: Tirna zavora na vrtinčne tokove

2.3.6, 2.9 in 3

[B.15]

Postajni peron

4.2.5.5.6

2.4.6, 2.9 in 3

[B.16]

Prekinitev vleke

4.2.8.1.2

2.4.9, 2.9 in 3

[B.1]

Sprememba dovoljene porabe toka

4.2.8.2.4

2.4.10, 2.9 in 3

[B.17]

Sprememba vlečnega sistema

4.2.8.2.9.8

4.2.8.2.9.8

2.4.1, 2.9 in 3

[B.18]

Odsek brez oskrbe z energijo, s spuščenim odjemnikom toka – ukazi ob progi

2.4.2, 2.9 in 3

[B.19]

Odsek brez oskrbe z energijo, z izklopljenim glavnim stikalom za napajanje – ukazi ob progi

2.4.7, 2.9 in 3

[B.20]

Glavno stikalo za napajanje – ukazi specifičnega prenosnega modula

2.4.8, 2.9 in 3

[B.21]

Odjemnik toka – ukazi specifičnega prenosnega modula

2.4.3, 2.9 in 3

[B.22]

Status kabine

4.2.9.1.6

2.5.1, 2.9 in 3

[B.23]

Krmilnik smeri

2.5.2, 2.9 in 3

[B.24]

Ranžiranje na daljavo

4.2.9.3.6

2.5.5, 2.9 in 3

[B.25]

Spanje

4.2.9.3.7.1

2.2.1, 2.9 in 3

[B.26]

Pasivno ranžiranje

4.2.9.3.7.2

2.2.2, 2.9 in 3

[B.27]

Nevodilni način

4.2.9.3.7.3

2.2.3, 2.9 in 3

[B.28]

Stanje vleke

4.2.9.3.8

2.5.4, 2.9 in 3

[B.29]

Območje zrakotesnosti – ukazi ob progi

4.2.10.4.2

2.4.4, 2.9 in 3

[B.30]

Zrakotesnost – ukazi specifičnega prenosnega modula

2.4.5, 2.9 in 3

[B.31]

Funkcionalnost ATO v vozilu

4.2.13

2.2.5, 2.9 in 3

[C]

Leitfaden Sicherstellung der technischen Kompatibilität für Fahrzeuge mit Seitenwindnachweis nach TSI LOC&PAS zu Anforderungen der Ril 807.04: 2016-09

[C.1]

Mejne vrednosti karakteristične krivulje vetra za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji

7.1.1.5.1(20)(f)

Zadevna točka

[D]

Ergänzungsregelung Nr. B017 zur bremstechnischen Ausrüstung von Fahrzeugen zum Betrieb auf Steilstrecken: 2021-05

[D.1]

Enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji na progah z naklonom, večjim od 40 ‰.

7.1.1.5.1(20)(g)

Zadevna točka

[E]

Verwaltungsvorschrift zur Prüfung von Notein- und Notausstiegfenstern (NEA) in Schienenfahrzeugen: 2007-02-26

[E.1]

Izhodi v sili za enote, namenjene za obratovanje v Nemčiji

7.1.1.5.1(20)(h)

3.2

| (i) | doda se Dodatek K:


  „Dodatek K
  Postopek validacije za nove končne dele magnetne tirne zavore
  Cilj postopka validacije je preveriti združljivost magnetne tirne zavore z elementi tira. Vsak nov končni del ali geometrijsko spremenjeni končni del se preskusi z naslednjimi parametri:






  — | tangente fiksnih križišč kretnic morajo biti v razponu med 0,034 in 0,056 ter v razponu med 0,08 in 0,12 (glej preglednico 1); |
| --- | --- | --- |

(i)

doda se Dodatek K:

„Dodatek K

Postopek validacije za nove končne dele magnetne tirne zavore

Cilj postopka validacije je preveriti združljivost magnetne tirne zavore z elementi tira. Vsak nov končni del ali geometrijsko spremenjeni končni del se preskusi z naslednjimi parametri:

—

tangente fiksnih križišč kretnic morajo biti v razponu med 0,034 in 0,056 ter v razponu med 0,08 in 0,12 (glej preglednico 1);

| — | pri preskusu se kretnici prečkata trikrat v vsaki od štirih možnih smeri z aktivirano magnetno tirno zavoro z vsako naslednjo konstantno hitrostjo (glej preglednico 1).

  Preglednica K.1


  Parametri za preskušanje | Hitrost [km/h] in smer |
| --- | --- | --- |
| Vrsta kretnice | | | | |
| 0,08 –0,12 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| 0,08 –0,12 | 120 | 40 | 120 | 40 |
| 0,034 –0,056 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| 0,034 –0,056 | 120 | 80 –100 | 120 | 80 –100 |
| Opomba: | za preskušanje bo morda treba prilagoditi nadzorni sistem magnetne tirne zavore. |

—

pri preskusu se kretnici prečkata trikrat v vsaki od štirih možnih smeri z aktivirano magnetno tirno zavoro z vsako naslednjo konstantno hitrostjo (glej preglednico 1).

Preglednica K.1

Parametri za preskušanje

Hitrost [km/h] in smer

Vrsta kretnice

Image 114

Image 115

Image 116

Image 117

0,08 –0,12

15

15

15

15

0,08 –0,12

120

40

120

40

0,034 –0,056

15

15

15

15

0,034 –0,056

120

80 –100

120

80 –100

Opomba:

za preskušanje bo morda treba prilagoditi nadzorni sistem magnetne tirne zavore.

| — | Preskus se izvede v suhih pogojih. |
| --- | --- |

—

Preskus se izvede v suhih pogojih.

| — | Preskus se izvede z novimi in rabljenimi polovimi čevlji in končnimi deli. |
| --- | --- |

—

Preskus se izvede z novimi in rabljenimi polovimi čevlji in končnimi deli.

| — | Preskus z novimi in rabljenimi deli se izvede pri največji dovoljeni vdolbni obrabi torne površine oziroma polovega čevlja, opredeljenih v specifikaciji (glej sliko 1). |
| --- | --- |

—

Preskus z novimi in rabljenimi deli se izvede pri največji dovoljeni vdolbni obrabi torne površine oziroma polovega čevlja, opredeljenih v specifikaciji (glej sliko 1).

Slika K.1

Največja vdolbna obraba

Image 118

Legenda

| X | največja dovoljena vdolbna obraba, izražena v mm |
| --- | --- |

X

Možnost preskusa 1

Ta preskus se uporablja za spremembe končnih delov, navedenih v specifikaciji iz indeksa [16] Dodatka J-1. Dovoljena so le odstopanja največ 10 % za največ 5 mer.

Med preskušanjem se vizualni pregled opravi z videom vseh končnih delov. Bočne površine vseh končnih delov in polovih čevljev magnetne tirne zavore so pobarvane svetlo.

Merila sprejemljivosti:

| — | brez mehanskih poškodb katerega koli dela magnetne tirne zavore; |
| --- | --- |

—

brez mehanskih poškodb katerega koli dela magnetne tirne zavore;

| — | brez dokazov o trajnem iztirjenju magnetne tirne zavore;
  OPOMBA: med zaviranjem so dovoljene iskre. |
| --- | --- |

—

brez dokazov o trajnem iztirjenju magnetne tirne zavore;

OPOMBA: med zaviranjem so dovoljene iskre.

| — | brez dokazov o stiku na bočni strani magnetne tirne zavore zunaj 55 mm v navpični smeri od vrha tirnice. |
| --- | --- |

—

brez dokazov o stiku na bočni strani magnetne tirne zavore zunaj 55 mm v navpični smeri od vrha tirnice.

Možnost preskusa 2

Ta preskus se uporablja za nove konstruirane končne dele. Poleg možnosti preskusa 1 se izmerijo prečne in vzdolžne sile (glej sliko 2) med magnetno tirno zavoro in podstavnim vozičkom.

Slika K.2

Pregled prenosa sile

Image 119

Legenda

| 1 | – sile vmesnika z okvirom podstavnega vozička FBZ |
| --- | --- |

1

| 2 | – privlačna sila FHZ |
| --- | --- |

2

| 3 | – vzdolžna sila FB,x |
| --- | --- |

3

| 4 | – zavorna sila Fx |
| --- | --- |

4

| 5 | – bočna sila FQ |
| --- | --- |

5

| 6 | – vrh tirnice |
| --- | --- |

6

| 7 | – sile vmesnika |
| --- | --- |

7

Merila sprejemljivosti:

Merila sprejemljivosti za možnost preskusa 1

| — | Bočna sila FQ in vzdolžna sila FB,x pri prečkanju kretnic in tirnih križišč v notranji smeri:
  Upošteva se delovanje bočne sile, ki je enaka 0,18-kratni magnetni privlačni sili v notranji smeri (proti središču tira) v bližini končnih delov s hkratno vzdolžno silo, ki je 0,2-krat večja od magnetne privlačne sile. |
| --- | --- |

—

Bočna sila FQ in vzdolžna sila FB,x pri prečkanju kretnic in tirnih križišč v notranji smeri:

Upošteva se delovanje bočne sile, ki je enaka 0,18-kratni magnetni privlačni sili v notranji smeri (proti središču tira) v bližini končnih delov s hkratno vzdolžno silo, ki je 0,2-krat večja od magnetne privlačne sile.

| — | Bočna sila FQ in vzdolžna sila FB,x pri prečkanju kretnic in tirnih križišč v zunanji smeri:
  Upošteva se delovanje bočne sile, ki je enaka 0,12-kratni magnetni privlačni sili v zunanji smeri v bližini končnih delov s hkratno vzdolžno silo, ki je 0,2-krat večja od magnetne privlačne sile. |
| --- | --- |

—

Bočna sila FQ in vzdolžna sila FB,x pri prečkanju kretnic in tirnih križišč v zunanji smeri:

Upošteva se delovanje bočne sile, ki je enaka 0,12-kratni magnetni privlačni sili v zunanji smeri v bližini končnih delov s hkratno vzdolžno silo, ki je 0,2-krat večja od magnetne privlačne sile.

| — | Izjemna bočna sila FQ v notranji smeri (proti središču tira) pri prečkanju kretnic in tirnih križišč:
  Meritve, ki so bile do zdaj opravljene na vozilih, so pokazale sile v notranji smeri do približno 0,35-kratne magnetne privlačne sile (ki je močno odvisna od stanja obrabe kretnice in tirnega križišča). |
| --- | --- |

—

Izjemna bočna sila FQ v notranji smeri (proti središču tira) pri prečkanju kretnic in tirnih križišč:

Meritve, ki so bile do zdaj opravljene na vozilih, so pokazale sile v notranji smeri do približno 0,35-kratne magnetne privlačne sile (ki je močno odvisna od stanja obrabe kretnice in tirnega križišča).

| — | Izjemna bočna sila FQ v zunanji smeri pri prečkanju kretnic in tirnih križišč:
  Meritve, ki so bile do zdaj opravljene na vozilih, so pokazale sile v zunanji smeri do približno 0,23-kratne magnetne privlačne sile (ki je močno odvisna od stanja obrabe kretnice in tirnega križišča). |
| --- | --- |

—

Izjemna bočna sila FQ v zunanji smeri pri prečkanju kretnic in tirnih križišč:

Meritve, ki so bile do zdaj opravljene na vozilih, so pokazale sile v zunanji smeri do približno 0,23-kratne magnetne privlačne sile (ki je močno odvisna od stanja obrabe kretnice in tirnega križišča).

Možnost preskusa 3

Ta preskus se uporablja za nove konstruirane končne dele. Po možnosti preskusa 2 se izvede možnost preskusa 3, če se zahteva meritev premika kretnic. Možnosti 2 in 3 je dovoljeno izvesti v enem preskusu.

Merjenje premika kretnice:

Kretnica je opremljena s senzorji za merjenje premikanja gibljivih delov, označenih z rdečo barvo na sliki 3 spodaj (sprednji del območja).

Zaporedje preskusov:

zaporedje preskusov je sestavljeno iz treh voženj iz smeri A, B, C in D pri stalni hitrosti. Hitrost preskusa ustreza hitrosti, ki sproži največji koeficient trenja (običajno okoli hitrosti 15 km/h).

Slika K.3

Merjenje premika kretnice

Image 120

Legenda

| 1 | – Sprednji del kretnice |
| --- | --- |

1

| 2 | – Zadnji del kretnice |
| --- | --- |

2

| 3 | – Območje, opremljeno s senzorji |
| --- | --- |

3

Merila sprejemljivosti:

| — | Premik pri smereh gibanja A in B od sprednjega dela kretnice do zadnjega dela kretnice ne presega 4,0 mm. |
| --- | --- |

—

Premik pri smereh gibanja A in B od sprednjega dela kretnice do zadnjega dela kretnice ne presega 4,0 mm.

| — | Premik pri smereh gibanja C in D od zadnjega dela kretnice do sprednjega dela kretnice ne presega 7,0 mm. |
| --- | --- |

—

Premik pri smereh gibanja C in D od zadnjega dela kretnice do sprednjega dela kretnice ne presega 7,0 mm.

| (j) | vstavi se Dodatek L:


  „Dodatek L
  Spremembe zahtev in prehodnih ureditev
  Za točke TSI, ki niso navedene v preglednicah L.1 in L2, skladnost s prejšnjo različico TSI (tj. to uredbo, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/387), pomeni skladnost s to TSI od 28. septembra 2023.

  Spremembe s splošno prehodno ureditvijo za 7 let:

  Za točke TSI iz preglednice L.1 skladnost s prejšnjo različico TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI od 28. septembra 2023.
  Projekti, ki so na dan 28. septembra 2023 že v fazi projektiranja, izpolnjujejo zahteve te TSI od 28. septembra 2030.
  Zahteve TSI iz preglednice L.1 ne vplivajo na projekte v fazi proizvodnje in tirna vozila v obratovanju.

  Preglednica L.1


  Prehodna ureditev, ki se uporablja sedem let








  Točke TSI | Točke TSI v prejšnji različici TSI | Razlaga spremembe TSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.5(7) | 4.2.2.5(7) | Razvoj specifikacije iz indeksa [3] Dodatka J-1 |
| 4.2.2.10(1) | 4.2.2.10(1) | Dodatne zahteve |
| 4.2.3.2.1(2) | 4.2.3.2.1(2) | Sprememba zahteve |
| 4.2.3.7 | 4.2.3.7 | Sprememba zahtev |
| 4.2.4.3
  7.1.1.5.2(3) | 4.2.4.3
  6.2.7a | Razvoj specifikacije iz indeksa [12] Dodatka J-1 |
| 4.2.4.5.1
  4.2.4.5.2
  4.2.4.5.3
  4.2.4.5.5 | 4.2.4.5.1
  4.2.4.5.2
  4.2.4.5.3
  4.2.4.5.5 | Razvoj specifikacije iz indeksov [13] in [14] Dodatka J-1 |
| 4.2.4.5.2(4) | 4.2.4.5.2(4) | Razvoj specifikacije iz indeksa [65] Dodatka J-1 |
| 4.2.4.5.2(5) | 4.2.4.5.2(5) | Razvoj specifikacije iz indeksov [67] ali [68] Dodatka J-1 |
| 4.2.4.6.2(6)
  6.1.3.2(1)
  4.2.4.6.2(8)
  6.2.3.10(1) | 4.2.4.6.2(6)
  6.1.3.2(1)
  4.2.4.6.2(8)
  6.2.3.10(1) | Razvoj specifikacije iz indeksa [15] Dodatka J-1 |
| 4.2.6.2.4 (3) | 4.2.6.2.4 (3) | Posodobljen sklic na standard – črtanje sklica na TSI za visoke hitrosti iz leta 2008 |
| 4.2.5.3.2(4a) | Ni zahteve | Nova zahteva |
| 4.2.5.4(7) | Ni zahteve | Nova zahteva, da se v dokumentacijo vpiše obstoj ali neobstoj komunikacijskih naprav |
| 4.2.7.1.4(3) | 4.2.7.1.4 Opomba | Jasna zahteva za uporabo čelnih luči v načinu samodejnega utripanja |
| 4.2.8.2.5(1) | 4.2.8.2.5(1) | Razširitev na sisteme AC |
| 4.2.8.2.9.6(3a) in 6.2.3.20 | n. r. | Nova zahteva |
| 4.2.8.2.9.7(3) in (4) in 6.2.3.21 | 4.2.8.2.9.7(3) in (4) | Sprememba parametra |
| 4.2.9.2.1 in 4.2.9.2.2 | 4.2.9.2.1 in 4.2.9.2.2 | Razvoj specifikacije iz indeksa [28] Dodatka J-1 |
| 4.2.9.3.7 in 4.2.9.3.7a | Ni zahteve | Nova zahteva |
| 4.2.10.2.1(2) in 4.2.10.2.2(2) | 4.2.10.2.1(2) in 4.2.10.2.2(2) | Razvoj navedenega standarda
  Glej tudi točko 7.1.1.4 |
| 4.2.12.2 | 4.2.12.2 | Razvoj zahtevane dokumentacije v zvezi z razvojem zahtev |
| 7.1.1.3(1) | 7.1.1.3(1) | Nova zahteva |
| 7.1.6 | Ni zahteve | To velja za novo razvito konstrukcijo vozila, kjer ETCS v vozilu še ni nameščen, da bi bila tirna vozila pripravljena, ko bo ETCS nameščen |
| Točke, ki se nanašajo na indeks [A] Dodatka J-2 (razen točke 3.2.2) | Točke, ki se nanašajo na indeks 1 Dodatka J-2 | ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4, glavne spremembe se nanašajo na upravljanje frekvence za omejitve interferenčnega toka in zaprtje odprtih točk
  Prehodna ureditev je določena v preglednici B.1 iz Dodatka B k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |

(j)

vstavi se Dodatek L:

„Dodatek L

Spremembe zahtev in prehodnih ureditev

Za točke TSI, ki niso navedene v preglednicah L.1 in L2, skladnost s prejšnjo različico TSI (tj. to uredbo, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/387), pomeni skladnost s to TSI od 28. septembra 2023.

Spremembe s splošno prehodno ureditvijo za 7 let:

Za točke TSI iz preglednice L.1 skladnost s prejšnjo različico TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so na dan 28. septembra 2023 že v fazi projektiranja, izpolnjujejo zahteve te TSI od 28. septembra 2030.

Zahteve TSI iz preglednice L.1 ne vplivajo na projekte v fazi proizvodnje in tirna vozila v obratovanju.

Preglednica L.1

Prehodna ureditev, ki se uporablja sedem let

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji različici TSI

Razlaga spremembe TSI

4.2.2.5(7)

4.2.2.5(7)

Razvoj specifikacije iz indeksa [3] Dodatka J-1

4.2.2.10(1)

4.2.2.10(1)

Dodatne zahteve

4.2.3.2.1(2)

4.2.3.2.1(2)

Sprememba zahteve

4.2.3.7

4.2.3.7

Sprememba zahtev

4.2.4.3

7.1.1.5.2(3)

4.2.4.3

6.2.7a

Razvoj specifikacije iz indeksa [12] Dodatka J-1

4.2.4.5.1

4.2.4.5.2

4.2.4.5.3

4.2.4.5.5

4.2.4.5.1

4.2.4.5.2

4.2.4.5.3

4.2.4.5.5

Razvoj specifikacije iz indeksov [13] in [14] Dodatka J-1

4.2.4.5.2(4)

4.2.4.5.2(4)

Razvoj specifikacije iz indeksa [65] Dodatka J-1

4.2.4.5.2(5)

4.2.4.5.2(5)

Razvoj specifikacije iz indeksov [67] ali [68] Dodatka J-1

4.2.4.6.2(6)

6.1.3.2(1)

4.2.4.6.2(8)

6.2.3.10(1)

4.2.4.6.2(6)

6.1.3.2(1)

4.2.4.6.2(8)

6.2.3.10(1)

Razvoj specifikacije iz indeksa [15] Dodatka J-1

4.2.6.2.4 (3)

4.2.6.2.4 (3)

Posodobljen sklic na standard – črtanje sklica na TSI za visoke hitrosti iz leta 2008

4.2.5.3.2(4a)

Ni zahteve

Nova zahteva

4.2.5.4(7)

Ni zahteve

Nova zahteva, da se v dokumentacijo vpiše obstoj ali neobstoj komunikacijskih naprav

4.2.7.1.4(3)

4.2.7.1.4 Opomba

Jasna zahteva za uporabo čelnih luči v načinu samodejnega utripanja

4.2.8.2.5(1)

4.2.8.2.5(1)

Razširitev na sisteme AC

4.2.8.2.9.6(3a) in 6.2.3.20

n. r.

Nova zahteva

4.2.8.2.9.7(3) in (4) in 6.2.3.21

4.2.8.2.9.7(3) in (4)

Sprememba parametra

4.2.9.2.1 in 4.2.9.2.2

4.2.9.2.1 in 4.2.9.2.2

Razvoj specifikacije iz indeksa [28] Dodatka J-1

4.2.9.3.7 in 4.2.9.3.7a

Ni zahteve

Nova zahteva

4.2.10.2.1(2) in 4.2.10.2.2(2)

4.2.10.2.1(2) in 4.2.10.2.2(2)

Razvoj navedenega standarda

Glej tudi točko 7.1.1.4

4.2.12.2

4.2.12.2

Razvoj zahtevane dokumentacije v zvezi z razvojem zahtev

7.1.1.3(1)

7.1.1.3(1)

Nova zahteva

7.1.6

Ni zahteve

To velja za novo razvito konstrukcijo vozila, kjer ETCS v vozilu še ni nameščen, da bi bila tirna vozila pripravljena, ko bo ETCS nameščen

Točke, ki se nanašajo na indeks [A] Dodatka J-2 (razen točke 3.2.2)

Točke, ki se nanašajo na indeks 1 Dodatka J-2

ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4, glavne spremembe se nanašajo na upravljanje frekvence za omejitve interferenčnega toka in zaprtje odprtih točk

Prehodna ureditev je določena v preglednici B.1 iz Dodatka B k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

Spremembe s posebno prehodno ureditvijo:

Za točke TSI iz preglednice L.2 skladnost s prejšnjo različico TSI ne pomeni skladnosti s to TSI od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so na dan 28. septembra 2023 že v fazi projektiranja, projekti v fazi proizvodnje in enote v obratovanju izpolnjujejo zahteve te TSI v skladu z ustrezno prehodno ureditvijo iz preglednice L.2 od 28. septembra 2023.

Preglednica L.2

Posebna prehodna ureditev

| Točke TSI | Točke TSI v prejšnji različici | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza projektiranja se ni začela | Faza projektiranja se je začela | Faza proizvodnje | Enote v obratovanju |
| Točke, ki se nanašajo na specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka J-2 | 4.2.4.4.1, 4.2.5.3.4, 4.2.5.5.6, 4.2.8.2.9.8, 4.2.10.4.2 | Funkcije vmesnika vlaka, določene med ETCS v vlaku in tirnimi vozili, so opredeljene ‚od konca do konca‘, vključno z določbami o ES-verifikaciji. | Za nove funkcije vmesnika vlaka, opredeljene v indeksu 7, so prehodne ureditve opredeljene v preglednici B.1 Dodatka B – različica sistema ETCS TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.
  Za funkcije vmesnika vlaka, ki niso spremenjene v indeksu 7, so prehodne ureditve opredeljene v preglednici B1 Dodatka B – delna izpolnitev TSI vodenje-upravljanje in signalizacija |
| 4.2.13 | Ni zahtev | Zahteve za vmesnike, ki se uporabljajo za enote, opremljene z ETCS v vozilu in namenjene za opremljanje s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlaka v vozilu do stopnje avtomatizacije 2. | Prehodne ureditve za uporabo ATO v vozilu so določene v preglednici B1 Dodatka B – uporaba ATO v vozilu TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| Točke, ki se nanašajo na točko 3.2.2 indeksa [A] Dodatka J-2 | Točke, ki se nanašajo na točko 3.2.2 indeksa 1 Dodatka J-2 | ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4, glavne spremembe se nanašajo na upravljanje frekvence za omejitve interferenčnega toka in zaprtje odprtih točk. | Prehodna ureditev je določena v preglednici B.1 Dodatka B k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| 7.1.1.3 točka 2(a) | 7.1.1.3 | Obvezno ES-potrdilo za posebna vozila | 6 mesecev | n. r. |

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji različici

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

Faza projektiranja se ni začela

Faza projektiranja se je začela

Faza proizvodnje

Enote v obratovanju

Točke, ki se nanašajo na specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka J-2

4.2.4.4.1, 4.2.5.3.4, 4.2.5.5.6, 4.2.8.2.9.8, 4.2.10.4.2

Funkcije vmesnika vlaka, določene med ETCS v vlaku in tirnimi vozili, so opredeljene ‚od konca do konca‘, vključno z določbami o ES-verifikaciji.

Za nove funkcije vmesnika vlaka, opredeljene v indeksu 7, so prehodne ureditve opredeljene v preglednici B.1 Dodatka B – različica sistema ETCS TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

Za funkcije vmesnika vlaka, ki niso spremenjene v indeksu 7, so prehodne ureditve opredeljene v preglednici B1 Dodatka B – delna izpolnitev TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

4.2.13

Ni zahtev

Zahteve za vmesnike, ki se uporabljajo za enote, opremljene z ETCS v vozilu in namenjene za opremljanje s sistemom za avtomatizirano vožnjo vlaka v vozilu do stopnje avtomatizacije 2.

Prehodne ureditve za uporabo ATO v vozilu so določene v preglednici B1 Dodatka B – uporaba ATO v vozilu TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

Točke, ki se nanašajo na točko 3.2.2 indeksa [A] Dodatka J-2

Točke, ki se nanašajo na točko 3.2.2 indeksa 1 Dodatka J-2

ERA/ERTMS/033281 V5 nadomešča ERA/ERTMS/033281 V4, glavne spremembe se nanašajo na upravljanje frekvence za omejitve interferenčnega toka in zaprtje odprtih točk.

Prehodna ureditev je določena v preglednici B.1 Dodatka B k TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

7.1.1.3 točka 2(a)

7.1.1.3

Obvezno ES-potrdilo za posebna vozila

6 mesecev

n. r.

---

(*1)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).“;

*1

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).

*2

(*3)  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).“;

*3

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).

*4

(*5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES, C/2018/6929 (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).“;

*5

(*6)  Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚energija‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).“;

*6

(*7)  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚infrastruktura‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).

*7

(*8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 5).“;

*8

(*9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1695 z dne 10. avgusta 2023 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919 (UL L 222, 8.9.2023, str. 380).“;

*9

(*10)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).

*10

(*11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda in razveljavitvi Direktive 76/160/EGS (UL L 64, 4.3.2006, str. 37).

*11

(*12)  Direktiva 2006/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o onesnaževanju pri odvajanju nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti (UL L 64, 4.3.2006, str. 52).“;

*12

(*13)  Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).“;

*13

(*14)  Priporočilo Komisije 2014/881/EU z dne 18. novembra 2014 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 356, 12.12.2014, str. 520).

*14

(*15)  Priporočilo Komisije 2011/622/EU z dne 20. septembra 2011 o postopku za dokazovanje ravni skladnosti obstoječih železniških prog s temeljnimi parametri tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 243, 21.9.2011, str. 23).“;

*15

(*16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).“;

*16

(*17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).

*17

(*18)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360).“;

*18

(*19)  Uredba (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (prenovitev) (UL L 172, 17.5.2021, str. 1).“;“

*19

---

(1)  Modul CA1, CA2 ali CH se lahko uporablja samo za proizvode, ki so bili proizvedeni v skladu z načrtom, razvitim in že uporabljenim za dajanje proizvodov na trg pred začetkom veljavnosti ustrezne TSI, ki velja za navedene proizvode, pod pogojem, da proizvajalec priglašenemu organu dokaže, da sta bila pri predhodnih vlogah pod primerljivimi pogoji opravljena ocena projektiranja in pregled tipa ter da sta v skladu z zahtevami te TSI; ta dokaz se dokumentira in šteje za enako tehten dokaz kot modul CB ali ocenjevanje projektiranja, opravljeno v skladu z modulom CH1.

1

(2)  Beseda ‚Preveritev‘ pomeni, da bo vložnik uporabil Prilogo I skupne varnostne metode za oceno tveganja, da bi dokazal, da spremenjeno vozilo zagotavlja enako ali višjo raven varnosti. To dokazovanje neodvisno oceni ocenjevalni organ, kakor je opredeljeno v skupni varnostni metodi za oceno tveganja. Če organ ugotovi, da nova ocena varnosti kaže nižjo stopnjo varnosti ali je rezultat nejasen, vložnik zaprosi za dovoljenje za dajanje na trg.

2

(3)  Za tirna vozila, ki izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev, se šteje, da so združljiva z vsemi nakloni tirnic:

3

| — | tirna vozila, ocenjena v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] ali [73] Dodatka J-1, |
| --- | --- |

—

tirna vozila, ocenjena v skladu s specifikacijo iz indeksa [9] ali [73] Dodatka J-1,

| — | tirna vozila, ocenjena v skladu s specifikacijo iz indeksa [63] Dodatka J-1 (spremenjena z ERA/TD/2012-17/INT ali ne) ali s specifikacijo iz indeksa [64] Dodatka J-1, pri čemer je ugotovljeno, da omejitve na en nagib tirnice ni, |
| --- | --- |

—

tirna vozila, ocenjena v skladu s specifikacijo iz indeksa [63] Dodatka J-1 (spremenjena z ERA/TD/2012-17/INT ali ne) ali s specifikacijo iz indeksa [64] Dodatka J-1, pri čemer je ugotovljeno, da omejitve na en nagib tirnice ni,

| — | tirna vozila, ocenjena v skladu s specifikacijo iz indeksa [63] Dodatka J-1 (spremenjena z ERA/TD/2012-17/INT ali ne) ali s specifikacijo iz indeksa [64] Dodatka J-1, pri čemer je ugotovljeno, da obstaja omejitev na en nagib tirnice, nova ocena preskusnih pogojev stika med kolesi in tirnico, ki temelji na dejanskih profilih koles in tirnice ter izmerjeni tirni širini, pa pokaže skladnost z zahtevami za pogoje stika med kolesi in tirnico iz specifikacije iz indeksa [9] Dodatka J-1. |
| --- | --- |

—

tirna vozila, ocenjena v skladu s specifikacijo iz indeksa [63] Dodatka J-1 (spremenjena z ERA/TD/2012-17/INT ali ne) ali s specifikacijo iz indeksa [64] Dodatka J-1, pri čemer je ugotovljeno, da obstaja omejitev na en nagib tirnice, nova ocena preskusnih pogojev stika med kolesi in tirnico, ki temelji na dejanskih profilih koles in tirnice ter izmerjeni tirni širini, pa pokaže skladnost z zahtevami za pogoje stika med kolesi in tirnico iz specifikacije iz indeksa [9] Dodatka J-1.

(4)  Za notranja kolesa triosnih podstavnih vozičkov se dovoli velikost 21 mm.

4

---

PRILOGA VI

„PRILOGA

Kazalo

| 1. | UVOD | 308 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehnično področje uporabe | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Področje uporabe v zvezi s tirnimi vozili | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Področje uporabe v zvezi z obratovalnimi vidiki | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Zemljepisno področje uporabe | 308 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | OPREDELITEV PODSISTEMA | 308 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | BISTVENE ZAHTEVE | 309 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA | 309 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Uvod | 309 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme | 309 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Mejne vrednosti hrupa v mirovanju | 310 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Mejne vrednosti hrupa ob zagonu | 310 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Mejne vrednosti hrupa pri prehodu | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Mejne vrednosti notranjega hrupa v voznikovi kabini | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike | 312 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pravila glede obratovanja | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v poslabšanih razmerah | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v primeru del na infrastrukturi in vzdrževanja vagonov | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Pravila glede vzdrževanja | 312 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Poklicne kvalifikacije | 312 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zdravstveni in varnostni pogoji | 312 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI | 312 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Splošno | 312 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Specifikacije komponent interoperabilnosti | 312 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa | 312 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 6. | OCENA SKLADNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA | 313 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Komponente interoperabilnosti | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Moduli | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Postopki ugotavljanja skladnosti | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Podsistem tirna vozila glede hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila | 313 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Moduli | 313 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Postopki ES-verifikacije | 314 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Poenostavljeno ocenjevanje | 316 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 7. | IZVAJANJE | 317 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Uporaba te TSI za nove podsisteme | 317 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Uporaba te TSI za obstoječe podsisteme | 317 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Določbe v primeru sprememb obratujočih tirnih vozil ali tipa obstoječih tirnih vozil | 317 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Dodatne določbe za uporabo te TSI za obstoječe vagone | 318 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.3. | Posebni primeri | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Uvod | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Seznam posebnih primerov | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Posebna izvedbena pravila | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone (točka 7.2.2) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah (točka 7.2.2.2) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| Dodatki | 19 |
| --- | --- |

1.   UVOD

Tehnične specifikacije za interoperabilnost (TSI) določajo optimalno raven usklajenih specifikacij za vsak podsistem (ali njegov del), da bi zagotovili varnost in interoperabilnost železniškega sistema, olajšali, izboljšali in razvili storitve železniškega prometa v Uniji in s tretjimi državami ter prispevali k dokončanju enotnega evropskega železniškega območja in postopnemu oblikovanju notranjega trga. Specifikacije TSI morajo izpolnjevati bistvene zahteve iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797.

V skladu z načelom sorazmernosti ta TSI določa optimalno raven harmonizacije v zvezi s specifikacijami za podsistem tirna vozila iz točke 1.1, katerih namen je omejitev emisij hrupa železniškega sistema znotraj Unije.

1.1   Tehnično področje uporabe

1.1.1   Področje uporabe v zvezi s tirnimi vozili

Ta TSI se uporablja za vsa tirna vozila s področja uporabe Priloge k Uredbi (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) in Priloge k Uredbi (EU) št. 321/2013 (TSI tovorni vagoni).

1.1.2   Področje uporabe v zvezi z obratovalnimi vidiki

Ta TSI se skupaj s Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (1) (TSI vodenje in upravljanje prometa) uporablja za obratovanje tovornih vagonov, ki se uporabljajo na železniški infrastrukturi, ki ustreza opredelitvi „tišje proge“.

1.2   Zemljepisno področje uporabe

Zemljepisno področje uporabe te TSI ustreza področjema uporabe, opredeljenima za zadevna tirna vozila v točki 1.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in točki 1.2 TSI tovorni vagoni.

2.   OPREDELITEV PODSISTEMA

„Enota“ pomeni tirno vozilo, za katerega se uporablja ta TSI, zato se obravnava s postopki za ES-verifikacijo. V poglavju 2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in poglavju 2 TSI tovorni vagoni je opisano, kaj sestavlja enoto.

Zahteve te TSI veljajo za naslednje kategorije tirnih vozil iz oddelka 2 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797:

| (a) | lokomotive in tirna vozila za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniške vlake z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električne potniške vlake na lastni pogon ter potniške vagone. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in se v tej TSI imenuje lokomotive, električni motorni vlaki (EMU), dizelski motorni vlaki (DMU) in potniški vagoni; |
| --- | --- |

(a)

lokomotive in tirna vozila za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniške vlake z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električne potniške vlake na lastni pogon ter potniške vagone. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in se v tej TSI imenuje lokomotive, električni motorni vlaki (EMU), dizelski motorni vlaki (DMU) in potniški vagoni;

| (b) | tovorne vagone, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju, in vozili za prevoz tovornjakov. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 TSI tovorni vagoni in se v tej TSI imenuje vagoni; |
| --- | --- |

(b)

tovorne vagone, vključno z nizkopodnimi vozili, ki so namenjena za vožnjo po celotnem omrežju, in vozili za prevoz tovornjakov. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 TSI tovorni vagoni in se v tej TSI imenuje vagoni;

| (c) | posebna vozila, kot so tirni delovni stroji. Ta kategorija je podrobneje opredeljena v poglavju 2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila. |
| --- | --- |

(c)

posebna vozila, kot so tirni delovni stroji. Ta kategorija je podrobneje opredeljena v poglavju 2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila.

3.   BISTVENE ZAHTEVE

Vsi osnovni parametri v tej TSI morajo biti povezani z najmanj eno od bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797. Preglednica 1 prikazuje dodelitve.

Preglednica 1

Osnovni parametri in njihova povezava z bistvenimi zahtevami

| Točka | Osnovni parameter | Bistvene zahteve |
| --- | --- | --- |
| Varnost | Zanesljivost in razpoložljivost | Zdravstvo | Varstvo okolja | Tehnična združljivost | Dostopnost |
| 4.2.1 | Mejne vrednosti hrupa v mirovanju | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.2 | Mejne vrednosti hrupa ob zagonu | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.3 | Mejne vrednosti hrupa pri prehodu | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.4 | Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini | | | | 1.4.4 | | |

Točka

Osnovni parameter

Bistvene zahteve

Varnost

Zanesljivost in razpoložljivost

Zdravstvo

Varstvo okolja

Tehnična združljivost

Dostopnost

4.2.1

Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

1.4.4

4.2.2

Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

1.4.4

4.2.3

Mejne vrednosti hrupa pri prehodu

1.4.4

4.2.4

Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini

1.4.4

4.   OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1   Uvod

V tem poglavju je določena optimalna raven harmonizacije v zvezi s specifikacijami na podsistemu tirna vozila za omejitev emisij hrupa železniškega sistema Unije in za dosego interoperabilnosti.

4.2   Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme

Naslednji parametri so opredeljeni kot nujni za interoperabilnost (osnovni parametri):

| (a) | hrup v mirovanju; |
| --- | --- |

(a)

hrup v mirovanju;

| (b) | hrup ob zagonu; |
| --- | --- |

(b)

hrup ob zagonu;

| (c) | hrup pri prehodu; |
| --- | --- |

(c)

hrup pri prehodu;

| (d) | notranji hrup v vozniški kabini. |
| --- | --- |

(d)

notranji hrup v vozniški kabini.

V tej točki so določene ustrezne funkcionalne in tehnične specifikacije, dodeljene različnim kategorijam tirnih vozil. Kadar so enote opremljene tako z motorji z notranjim izgorevanjem kot z električnim pogonom, se upoštevajo ustrezne mejne vrednosti v okviru vseh običajnih načinov delovanja. Če je v enem od teh načinov delovanja predvidena sočasna uporaba motorjev z notranjim izgorevanjem in električnega pogona, se uporabi manj omejevalna mejna vrednost. V skladu s členom 4(5) in členom 2(13) Direktive (EU) 2016/797 se lahko predvidijo posebni primeri. Navedeni so v točki 7.3.

Postopki ocenjevanja za zahteve iz te točke so opredeljeni v navedenih točkah poglavja 6.

4.2.1   Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

Mejne vrednosti za naslednje ravni zvočnega tlaka v okviru običajnih pogojev vozila v zvezi s hrupom v mirovanju, ki so dodeljene kategorijam podsistema tirna vozila, so določene v preglednici 2:

| (a) | A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka enote (LpAeq,T[enota]); |
| --- | --- |

(a)

A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka enote (LpAeq,T[enota]);

| (b) | A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju glavnega zračnega kompresorja (Li
  pAeq,T); |
| --- | --- |

(b)

A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju glavnega zračnega kompresorja (Li
  pAeq,T);

| (c) | AF-ponderirana raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju impulznega hrupa izpušnega ventila sušilnika zraka (Li
  pAFmax). |
| --- | --- |

(c)

AF-ponderirana raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju impulznega hrupa izpušnega ventila sušilnika zraka (Li
  pAFmax).

Mejne vrednosti so določene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Preglednica 2

Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

| Kategorija podsistema tirna vozila | LpAeq,T[enota] [dB] | Li
  pAeq,T [dB] | Li
  pAFmax [dB] |
| --- | --- | --- | --- |
| Električne lokomotive in posebna vozila z električno vleko | 70 | 75 | 85 |
| Dizelske lokomotive in posebna vozila z dizelsko vleko | 71 | 78 |
| EMU | 65 | 68 |
| DMU | 72 | 76 |
| Potniški vagoni | 64 | 68 |
| Vagoni | 65 | n. r. | n. r. |

Kategorija podsistema tirna vozila

LpAeq,T[enota] [dB]

Li
  pAeq,T [dB]

Li
  pAFmax [dB]

Električne lokomotive in posebna vozila z električno vleko

70

75

85

Dizelske lokomotive in posebna vozila z dizelsko vleko

71

78

EMU

65

68

DMU

72

76

Potniški vagoni

64

68

Vagoni

65

n. r.

n. r.

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.1.

4.2.2   Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

Mejne vrednosti za AF-ponderirano maksimalno raven zvočnega tlaka (LpAF,max) v zvezi s hrupom ob zagonu, dodeljene kategorijam podsistema tirna vozila, so določene v preglednici 3. Mejne vrednosti so določene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Preglednica 3

Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

| Kategorija podsistema tirna vozila | LpAF,max [dB] |
| --- | --- |
| Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P < 4 500  kW | 81 |
| Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P ≥ 4 500 kW
  Posebna vozila z električno vleko | 84 |
| Dizelske lokomotive P < 2 000  kW na izhodni gredi motorja | 85 |
| Dizelske lokomotive P ≥ 2 000  kW na izhodni gredi motorja
  Posebna vozila z dizelsko vleko | 87 |
| EMU z največjo hitrostjo vmax < 250 km/h | 80 |
| EMU z največjo hitrostjo vmax ≥ 250 km/h | 83 |
| DMU P < 560 kW/motor na izhodni gredi motorja | 82 |
| DMU P ≥ 560 kW/motor na izhodni gredi motorja | 83 |

Kategorija podsistema tirna vozila

LpAF,max [dB]

Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P < 4 500  kW

81

Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P ≥ 4 500 kW

Posebna vozila z električno vleko

84

Dizelske lokomotive P < 2 000  kW na izhodni gredi motorja

85

Dizelske lokomotive P ≥ 2 000  kW na izhodni gredi motorja

Posebna vozila z dizelsko vleko

87

EMU z največjo hitrostjo vmax < 250 km/h

80

EMU z največjo hitrostjo vmax ≥ 250 km/h

83

DMU P < 560 kW/motor na izhodni gredi motorja

82

DMU P ≥ 560 kW/motor na izhodni gredi motorja

83

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.2.

4.2.3   Mejne vrednosti hrupa pri prehodu

Mejne vrednosti za A-ponderirano ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka pri hitrosti 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)) in, če je ustrezno, 250 km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)) v zvezi s hrupom pri prehodu, dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 4. Mejne vrednosti so določene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Meritve pri hitrosti 250 km/h ali več se prav tako izvedejo pri „dodatnem položaju merjenja“ z višino 3,5 m nad vrhom tira v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka B, ocenijo pa se glede na veljavne mejne vrednosti v preglednici 4.

Preglednica 4

Mejne vrednosti hrupa pri prehodu

| Kategorija podsistema tirna vozila | LpAeq,Tp (80 km/h) [dB] | LpAeq,Tp (250 km/h) [dB] |
| --- | --- | --- |
| Električne lokomotive in posebna vozila z električno vleko | 84 | 99 |
| Dizelske lokomotive in posebna vozila z dizelsko vleko | 85 | n. r. |
| EMU | 80 | 95 |
| DMU | 81 | 96 |
| Potniški vagoni | 79 | n. r. |
| Vagoni (normalizirani na število osi na dolžino APL = 0,225) (2) | 83 | n. r. |

Kategorija podsistema tirna vozila

LpAeq,Tp (80 km/h) [dB]

LpAeq,Tp (250 km/h) [dB]

Električne lokomotive in posebna vozila z električno vleko

84

99

Dizelske lokomotive in posebna vozila z dizelsko vleko

85

n. r.

EMU

80

95

DMU

81

96

Potniški vagoni

79

n. r.

Vagoni (normalizirani na število osi na dolžino APL = 0,225) (2)

83

n. r.

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.3.

4.2.3.a   Torni elementi za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa

Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa (tj. zavornjak), vpliva na hrup pri prehodu tako, da pri zaviranju ustvarja hrapavost vozne površine kolesa.

Prikaz skladnosti zavornjakov za tovorne vagone je podan v točki 6.1.2.1 te TSI. Skladnost zavornjakov z navedeno točko ne izvzema enote, ki se ocenjuje, iz zahtev iz točke 4.2.3 in prikaza skladnosti iz točke 6.2.2.3.

4.2.4   Mejne vrednosti notranjega hrupa v voznikovi kabini

Mejne vrednosti za A-ponderirano ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka (LpAeq,T) v zvezi s hrupom znotraj vozniške kabine električnih in dizelskih lokomotiv, EMU, DMU in potniških vagonov, opremljenih s kabino, so določene v preglednici 5. Mejne vrednosti so določene za bližino voznikovega ušesa.

Za posebna vozila te mejne vrednosti niso obvezne. Toda opravi se prikaz skladnosti iz točke 6.2.2.4, dobljene vrednosti pa se zabeležijo v tehnični dokumentaciji.

Preglednica 5

Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini

| Hrup v vozniški kabini | LpAeq,T [dB] |
| --- | --- |
| V mirovanju z opozarjanjem z zvočnimi signali | 95 |
| Pri največji hitrosti vmax, če je vmax < 250 km/h | 78 |
| Pri največji hitrosti vmax, če je 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h | 80 |

Hrup v vozniški kabini

LpAeq,T [dB]

V mirovanju z opozarjanjem z zvočnimi signali

95

Pri največji hitrosti vmax, če je vmax < 250 km/h

78

Pri največji hitrosti vmax, če je 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h

80

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.4.

4.3   Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Ta TSI ima naslednja vmesnika s podsistemom „tirna vozila“:

Vmesnik s podsistemi iz poglavja 2, točki (a) in (c), te priloge (obravnavan v TSI lokomotive in potniška tirna vozila) v zvezi s:

| — | hrupom v mirovanju, |
| --- | --- |

—

hrupom v mirovanju,

| — | hrupom ob zagonu (ne velja za potniške vagone), |
| --- | --- |

—

hrupom ob zagonu (ne velja za potniške vagone),

| — | hrupom pri prehodu, |
| --- | --- |

—

hrupom pri prehodu,

| — | notranjim hrupom v vozniški kabini, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

notranjim hrupom v vozniški kabini, kjer je to ustrezno;

Vmesnik s podsistemi iz poglavja 2, točka (b), te priloge (obravnavan v TSI tovorni vagoni) v zvezi s:

| — | hrupom pri prehodu, |
| --- | --- |

—

hrupom pri prehodu,

| — | hrupom v mirovanju. |
| --- | --- |

—

hrupom v mirovanju.

Ta TSI ima naslednji vmesnik s TSI Vodenje in upravljanje prometa v zvezi s:

| — | hrupom pri prehodu. |
| --- | --- |

—

hrupom pri prehodu.

4.4   Pravila glede obratovanja

Zahteve v zvezi s pravili glede obratovanja za podsistem tirna vozila so določene v točki 4.4 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in točki 4.4 TSI tovorni vagoni.

4.4.1   Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v poslabšanih razmerah

Ukrepi ob nepredvidenih dogodkih, kot so določeni v točki 4.2.3.6.3 TSI vodenje in upravljanje prometa, vključujejo obratovanje vagonov, ki niso skladni s točko 7.2.2.2 te priloge, na tišjih progah.

Ta ukrep se lahko uporabi za odziv na omejitve zmogljivosti ali omejitve pri obratovanju, ki nastanejo zaradi okvar tirnih vozil, izrednih vremenskih razmer, nesreč ali incidentov ali okvar infrastrukture.

4.4.2   Posebna pravila za obratovanje vagonov na tišjih progah v primeru del na infrastrukturi in vzdrževanja vagonov

Obratovanje vagonov, ki niso skladni s točko 7.2.2.2, na tišjih progah je dovoljeno, če je treba na takih vagonih opraviti vzdrževalne dejavnosti in je dostop do vzdrževalne delavnice mogoč samo po tišji progi.

Ukrepi ob nepredvidenih dogodkih iz točke 4.4.1 se uporabljajo samo za dela na infrastrukturi, pri katerih je tišja proga edina primerna alternativa.

4.5   Pravila glede vzdrževanja

Zahteve v zvezi s predpisi o vzdrževanju za podsistem tirnih vozil so določene v točki 4.5 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in točki 4.5 TSI tovorni vagoni.

4.6   Poklicne kvalifikacije

Ni relevantno.

4.7   Zdravstveni in varnostni pogoji

Glej člen 6.

5.   KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1   Splošno

Komponente interoperabilnosti, kot so opredeljene v členu 2(7) Direktive (EU) 2016/797, so navedene v točki 5.2 te priloge skupaj s sklicem na ustrezne zahteve iz točke 4.2 te priloge.

5.2   Specifikacije komponent interoperabilnosti

5.2.1   Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa

Ta komponenta interoperabilnosti se uporablja samo za podsistem „železniški vozni park – tovorni vagoni“.

Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, je skladen z zahtevami iz točke 4.2.3.a. Te zahteve se ocenijo na ravni komponente interoperabilnosti.

6.   OCENA SKLADNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA

6.1   Komponente interoperabilnosti

6.1.1   Moduli

Ocena skladnosti komponente interoperabilnosti se opravi v skladu z modulom(-li), opisanim(-i) v preglednici 5a.

Preglednica 5a

Moduli za ocenjevanje skladnosti komponent interoperabilnosti

| Modul CB | ES-pregled tipa |
| --- | --- |
| Modul CD | Skladnost s tipom na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje |
| Modul CF | Skladnost s tipom na podlagi preverjanja proizvoda |
| Modul CH1 | Skladnost na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda projektiranja |

Modul CB

ES-pregled tipa

Modul CD

Skladnost s tipom na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje

Modul CF

Skladnost s tipom na podlagi preverjanja proizvoda

Modul CH1

Skladnost na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda projektiranja

Ti moduli so podrobno opredeljeni v Sklepu 2010/713/EU.

6.1.2   Postopki ugotavljanja skladnosti

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s stalnim prebivališčem ali sedežem v Uniji izbere enega od modulov ali kombinacij modulov, navedenih v nadaljevanju, za komponento „Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa“.

| — | CB+CD, |
| --- | --- |

—

CB+CD,

| — | CB+CF, |
| --- | --- |

—

CB+CF,

| — | CH1. |
| --- | --- |

—

CH1.

V okviru uporabe izbranega modula ali kombinacije modulov se komponenta interoperabilnosti oceni glede na zahteve iz točke 4.2. Če je potrebno, so v točkah v nadaljevanju opredeljene dodatne zahteve za oceno določenih komponent interoperabilnosti.

6.1.2.1   Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, pri tovornih vagonih

Torni element za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, pri tovornih vagonih je skladen z zahtevami iz Dodatka F.

Do konca prehodnega obdobja iz Dodatka G se tipi tornih elementov za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, navedeni v Dodatku G, štejejo za skladne z zahtevami iz Dodatka F brez preskušanja.

6.2   Podsistem tirna vozila glede hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila

6.2.1   Moduli

ES-verifikacija se izvede v skladu z moduli, opisanimi v preglednici 6.

Preglednica 6

Moduli za ES-verifikacijo podsistemov

| SB | ES-pregled tipa |
| --- | --- |
| SD | ES-verifikacija na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje |
| SF | ES-verifikacija na podlagi preverjanja proizvoda |
| SH1 | ES-verifikacija na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda konstruiranja |

SB

ES-pregled tipa

SD

ES-verifikacija na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje

SF

ES-verifikacija na podlagi preverjanja proizvoda

SH1

ES-verifikacija na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda konstruiranja

Ti moduli so podrobno določeni v Sklepu 2010/713/EU.

6.2.2   Postopki ES-verifikacije

Vlagatelj izbere enega od naslednjih postopkov ocenjevanja, sestavljenih iz enega ali več modulov za ES-verifikacijo podsistema:

| — | (SB+SD), |
| --- | --- |

—

(SB+SD),

| — | (SB+SF), |
| --- | --- |

—

(SB+SF),

| — | (SH1). |
| --- | --- |

—

(SH1).

V okviru uporabe izbranega modula ali kombinacije modulov se podsistem oceni glede na zahteve iz točke 4.2. Če je potrebno, so v točkah v nadaljevanju navedene dodatne zahteve za oceno.

6.2.2.1   Hrup v mirovanju

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa v mirovanju, kot so določene v točki 4.2.1, se izvede v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka B.

Za oceno hrupa glavnega zračnega kompresorja na najbližjem položaju merjenja i se uporabi kazalnik Li
  pAeq,T, pri čemer je T reprezentativen za en obratovalni cikel, kot je opredeljen v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka B. Za to se uporabljajo le sistemi vlaka, pri katerih se zahteva, da zračni kompresor deluje v običajnih pogojih obratovanja. Sistemi vlaka, ki niso potrebni za delovanje kompresorja, se lahko izklopijo, da se prepreči njihovo prispevanje k meritvam hrupa. Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi se izvede v pogojih, ki so potrebni zgolj za delovanje glavnega zračnega kompresorja pri najnižjem številu vrtljajev.

Za oceno virov impulznega hrupa na najbližjem položaju merjenja i se uporabi kazalnik Li
  pAFmax. Ustrezni vir hrupa je izpuh iz ventilov sušilnika zraka.

6.2.2.2   Hrup ob zagonu

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa ob zagonu, kot so določene v točki 4.2.2, se izvede v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka B. Uporablja se metoda mejne vsebnosti. Z odstopanjem od preskusnega postopka iz specifikacije vlak pospeši iz mirovanja do 30 km/h in nato ohrani hitrost.

Poleg tega se hrup izmeri na enaki razdalji od središča proge in na enaki višini nad vrhom tira, kot je določeno v točki 4.2.2. Uporabita se „metoda povprečne vrednosti“ in „metoda mejne vrednosti“ v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka B, vlak pa pospeši iz mirovanja do 40 km/h in nato ohrani hitrost. Izmerjene vrednosti se ne ocenijo glede na nobeno mejno vrednost ter se zabeležijo v tehnični dokumentaciji in sporočijo Agenciji.

Pri posebnih vozilih se postopek zagona izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

6.2.2.3   Hrup pri prehodu

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa pri prehodu, kot so določene v točki 4.2.3, se izvede v skladu s točkama 6.2.2.3.1 in 6.2.2.3.2.

6.2.2.3.1   Pogoji preskusne proge

Preskusi se izvedejo na referenčni tirnici, opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka B.

Vendar je dovoljeno izvesti preskus na tirnici, ki ni v skladu s pogoji referenčne tirnice v smislu ravni zvočne hrapavosti tirov in stopenj upadanja na tirnici, če ravni hrupa, izmerjene v skladu s točko 6.2.2.3.2, ne presegajo mejnih vrednosti iz točke 4.2.3.

Zvočna hrapavost tirov in stopnje upadanja na preskusni progi se določijo v vsakem primeru. Če proga, na kateri se izvajajo preskusi, izpolnjuje pogoje referenčne tirnice, se izmerjene ravni hrupa označijo kot „primerljive“, sicer pa se označijo kot „neprimerljive“. V tehnično dokumentacijo se zapiše, ali so izmerjene ravni hrupa „primerljive“ ali „neprimerljive“.

Izmerjene vrednosti zvočne hrapavosti tirov preskusne proge ostanejo veljavne v obdobju, ki se začne tri mesece pred to meritvijo in konča tri mesece po njej, če se v tem času na progi niso izvajala nobena vzdrževalna dela, ki bi vplivala na zvočno hrapavost tirov.

Izmerjene vrednosti stopnje upadanja na preskusni progi ostanejo veljavne v obdobju, ki se začne eno leto pred to meritvijo in konča eno leto po njej, če se v tem času na progi niso izvajala nobena vzdrževalna dela, ki bi vplivala na stopnje upadanja na tirnici.

V tehnični dokumentaciji se navede potrditev, da so podatki o progi v zvezi z meritvami hrupa pri prehodu te vrste bili veljavni med dnevi preskušanja, npr. z navedbo datuma zadnjih vzdrževalnih del, ki bi vplivala na hrup.

Poleg tega je dovoljeno izvesti poskuse pri hitrostih 250 km/h ali več na tirih na togi podlagi. V tem primeru so mejne vrednosti 2 dB višje od tistih v točki 4.2.3.

6.2.2.3.2   Postopek

Preskusi se izvedejo v skladu s specifikacijo iz indeksa [1] Dodatka B. Vsaka primerjava glede na mejne vrednosti se izvede z rezultati, zaokroženimi na najbližji celi decibel. Vsaka normalizacija se izvede pred zaokrožitvijo. Podrobni postopek ocenjevanja je določen v točkah 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 in 6.2.2.3.2.3.

6.2.2.3.2.1   EMU, DMU, lokomotive in potniški vagoni

Za EMU, DMU, lokomotive in potniške vagone se razlikujejo trije razredi največje delovne hitrosti:

| (1) | če je največja delovna hitrost enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti vmax enote. Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. |
| --- | --- |

(1)

če je največja delovna hitrost enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti vmax enote. Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

| (2) | če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h in manjša od 250 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

  Formula (1):






  LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)







  vtest | = | dejanska hitrost med meritvijo |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h in manjša od 250 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (1):

LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)

vtest

=

dejanska hitrost med meritvijo

| (3) | če je največja delovna hitrost vmax enote 250 km/h ali več, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote z zgornjo mejno vrednostjo preskusne hitrosti 320 km/h. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) pri 80 km/h se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu pri največji hitrosti LpAeq,Tp(Vtest) se normalizira na referenčno hitrost 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h) z uporabo formule (2). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(250 km/h), določene v točki 4.2.3.

  Formula (2):






  LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)







  vtest | = | dejanska hitrost med meritvijo |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

če je največja delovna hitrost vmax enote 250 km/h ali več, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote z zgornjo mejno vrednostjo preskusne hitrosti 320 km/h. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) pri 80 km/h se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu pri največji hitrosti LpAeq,Tp(Vtest) se normalizira na referenčno hitrost 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h) z uporabo formule (2). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(250 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (2):

LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)

vtest

=

dejanska hitrost med meritvijo

6.2.2.3.2.2   Vagoni

Za vagone se razlikujeta dva razreda največje delovne hitrosti:

| (1) | če je največja delovna hitrost vmax enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti enote. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) se normalizira na referenčno število osi (APL) na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref) z uporabo formule (3). Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

  Formula (3):






  LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)







  APLwag | = | število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1] |
| --- | --- | --- | --- |
| vtest | = | dejanska hitrost med meritvijo |

(1)

če je največja delovna hitrost vmax enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti enote. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) se normalizira na referenčno število osi (APL) na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref) z uporabo formule (3). Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (3):

LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)

APLwag

=

število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1]

vtest

=

dejanska hitrost med meritvijo

| (2) | če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h in na referenčno število osi (APL) na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h) z uporabo formule (4). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

  Formula (4):






  LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) – 30 * log(vtest/80 km/h)







  APLwag | = | število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1] |
| --- | --- | --- | --- |
| vtest | = | dejanska hitrost med meritvijo |

(2)

če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(Vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h in na referenčno število osi (APL) na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h) z uporabo formule (4). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3.

Formula (4):

LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) – 30 * log(vtest/80 km/h)

APLwag

=

število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1]

vtest

=

dejanska hitrost med meritvijo

6.2.2.3.2.3   Posebna vozila

Za posebna vozila se uporablja postopek ocenjevanja iz točke 6.2.2.3.2.1. Postopek merjenja se izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

Šteje se, da so posebna vozila skladna z zahtevami ravni hrupa pri prehodu iz točke 4.2.3 brez merjenja, kadar:

| — | se zavirajo samo s kompozitnimi zavornimi bloki ali kolutnimi zavorami in |
| --- | --- |

—

se zavirajo samo s kompozitnimi zavornimi bloki ali kolutnimi zavorami in

| — | so opremljene s sestavljenimi čistilniki, če so pritrjene blokade čistilnika. |
| --- | --- |

—

so opremljene s sestavljenimi čistilniki, če so pritrjene blokade čistilnika.

6.2.2.4   Notranji hrup v vozniški kabini

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa v notranjosti vozniške kabine, kot so določene v točki 4.2.4, se izvede v skladu s specifikacijo iz indeksa [2] Dodatka B. Pri posebnih vozilih se postopek meritve izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

6.2.3   Poenostavljeno ocenjevanje

Namesto preskusnih postopkov iz točke 6.2.2 je dovoljena nadomestitev nekaterih ali vseh preskusov s poenostavljenim ocenjevanjem. Pri poenostavljenem ocenjevanju se zvočno primerja ocenjevana vrsta z obstoječo vrsto (v nadaljnjem besedilu se imenuje referenčna vrsta) z dokumentiranimi značilnostmi hrupa.

Poenostavljeno ocenjevanje se lahko samostojno uporabi za vsakega od veljavnih osnovnih parametrov „hrup v mirovanju“, „hrup ob zagonu“, „hrup pri prehodu“ in „notranji hrup v vozniški kabini“ ter sestoji iz zagotavljanja dokazov, da zaradi učinkov razlik ocenjevane enote niso presežene mejne vrednosti iz točke 4.2.

Za enote, ocenjevane s poenostavljenim ocenjevanjem, mora dokaz o skladnosti vsebovati podroben opis sprememb, relevantnih za hrup, v primerjavi z referenčnim tipom. Na podlagi tega opisa se izvede poenostavljeno ocenjevanje. Ocenjene vrednosti hrupa vključujejo negotovosti uporabljene metode ocenjevanja. Poenostavljeno ocenjevanje je lahko izračun in/ali poenostavljeno merjenje.

Enota, certificirana na podlagi metode poenostavljenega ocenjevanja, se ne uporabi kot referenčna enota za nadaljnje ocenjevanje.

Če se poenostavljeno ocenjevanje uporabi za hrup pri prehodu, je referenčna vrsta v skladu z najmanj enim od naslednjih načinov:

| — | v skladu s poglavjem 4 te priloge, rezultati pri hrupu ob prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“, ali |
| --- | --- |

—

v skladu s poglavjem 4 te priloge, rezultati pri hrupu ob prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“, ali

| — | v skladu s poglavjem 4 Priloge k Sklepu 2011/229/EU, rezultati pri hrupu pri prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“, |
| --- | --- |

—

v skladu s poglavjem 4 Priloge k Sklepu 2011/229/EU, rezultati pri hrupu pri prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“,

| — | v skladu s poglavjem 4 Priloge k Odločbi 2006/66/ES, |
| --- | --- |

—

v skladu s poglavjem 4 Priloge k Odločbi 2006/66/ES,

| — | v skladu s poglavjem 4 Priloge k Odločbi 2008/232/ES. |
| --- | --- |

—

v skladu s poglavjem 4 Priloge k Odločbi 2008/232/ES.

Če so parametri vagona v primerjavi z referenčno vrsto še znotraj dovoljenega obsega iz preglednice 7, se brez nadaljnjega preverjanja šteje, da je enota skladna z mejnimi vrednostmi hrupa pri prehodu, določenimi v točki 4.2.3.

Preglednica 7

Dovoljeno odstopanje vagonov za izvzetje iz preverjanja

| Parameter | Dovoljeno odstopanje (v primerjavi z referenčno enoto) |
| --- | --- |
| Največja hitrost enote | Katera koli hitrost do največ 160 km/h. |
| Vrsta kolesa | Le če je enako ali manj hrupno (akustična značilnost v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka B). |
| Tara masa | Le v razponu +20 %/–5 %. |
| Zavorni blok | Samo če je referenčna enota opremljena z zavornjaki, zavornjak enote, ki se ocenjuje, pa je zajet v ES-izjavi o skladnosti v skladu s to TSI ali naveden v Dodatku G k tej TSI. |

Parameter

Dovoljeno odstopanje (v primerjavi z referenčno enoto)

Največja hitrost enote

Katera koli hitrost do največ 160 km/h.

Vrsta kolesa

Le če je enako ali manj hrupno (akustična značilnost v skladu s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka B).

Tara masa

Le v razponu +20 %/–5 %.

Zavorni blok

Samo če je referenčna enota opremljena z zavornjaki, zavornjak enote, ki se ocenjuje, pa je zajet v ES-izjavi o skladnosti v skladu s to TSI ali naveden v Dodatku G k tej TSI.

7.   IZVAJANJE

7.1   Uporaba te TSI za nove podsisteme

| (1) | Ta TSI se uporablja za vse enote tirnih vozil, ki spadajo na njeno področje uporabe in so dane na trg po 28. septembru 2023, razen kadar se uporablja točka 7.1.1.2 „Uporaba za tekoče projekte“ ali točka 7.1.1.3 „Uporaba za posebna vozila“ TSI lokomotive in potniška tirna vozila ali točka 7.1.1 „Uporaba za tekoče projekte“ TSI za tovorne vagone. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Skladnost s to prilogo v različici, ki se je uporabljala pred 28. septembrom 2023, se šteje za enakovredno skladnosti s to TSI, razen glede sprememb TSI, navedenih v Dodatku H. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za podsistem tirnih vozil in z njim povezane komponente interoperabilnosti so pravila, ki se nanašajo na ES-certifikat o pregledu tipa ali konstruiranja, določena v točki 7.1.3 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in točki 7.2.3 TSI tovorni vagoni. |
| --- | --- |

(3)

7.2   Uporaba te TSI za obstoječe podsisteme

Načela, ki jih uporabljajo vlagatelji in subjekti za izdajo dovoljenj v primeru sprememb obratujočih tirnih vozil ali tipa obstoječih tirnih vozil, so opredeljena v točki 7.1.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila in točki 7.2.2 TSI tovorni vagoni.

7.2.1   Določbe v primeru sprememb obratujočih tirnih vozil ali tipa obstoječih tirnih vozil

Vlagatelj zagotovi, da so ravni hrupa tirnih vozil, ki se spreminjajo, še vedno nižje od omejitev, določenih v različici TSI, ki se je uporabljala, ko so bila zadevna tirna vozila prvič odobrena. Če v času prve odobritve ni obstajala nobena TSI, vlagatelj zagotovi, da se ravni hrupa tirnih vozil, ki se spreminjajo, niso zvišale ali da so še vedno nižje od omejitev iz Odločbe 2006/66/ES ali Odločbe Komisije 2002/735/ES (3).

Če je potrebna ocena, se omeji na osnovne parametre, na katere je vplivala sprememba.

Če se uporabi poenostavljeno ocenjevanje, lahko izvirna enota predstavlja referenčno enoto v skladu z določbami iz točke 6.2.3.

Zaradi zamenjave celotne enote ali vozil(-a) znotraj enote (npr. zamenjava zaradi resne poškodbe) ni potrebna ocena skladnosti s to TSI, če so enota ali vozila identična tistim, ki jih zamenjujejo.

7.2.2   Dodatne določbe za uporabo te TSI za obstoječe vagone

Omejitev obratovanja iz člena 5a se ne uporablja za vagone, ki obratujejo pretežno na progah z naklonom, večjim od 40 ‰, vagone z največjo obratovalno hitrostjo nad 120 km/h, vagone z največjo osno obremenitvijo, večjo od 22,5 t, vagone, ki se uporabljajo izključno za dela na infrastrukturi, in vagone, ki se uporabljajo v sistemih za reševanje vlakov.

Če je vagon opremljen s tornimi elementi za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, zajetimi v ES-izjavi o skladnosti v skladu s to TSI, ali s tornimi elementi za zavore, ki delujejo na vozni površini kolesa, navedenimi v Dodatku G, in vagonu niso dodani viri hrupa, se domneva, da so zahteve iz točke 4.2.3 izpolnjene brez nadaljnjega preskušanja.

7.2.2.1   Se ne uporablja.

7.2.2.2   Vagoni, ki obratujejo na tišjih progah

Vagoni, ki spadajo v eno od kategorij, navedenih v nadaljevanju, lahko obratujejo na tišjih progah v okviru svojih namembnosti:

| — | vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu z Odločbo 2006/66/ES, |
| --- | --- |

—

vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu z Odločbo 2006/66/ES,

| — | vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu s Sklepom 2011/229/EU, |
| --- | --- |

—

vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu s Sklepom 2011/229/EU,

| — | vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu s to TSI, |
| --- | --- |

—

vagoni z izjavo ES o verifikaciji v skladu s to TSI,

| — | vagoni, opremljeni z enim od naslednjih elementov:






  — | torni elementi za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, zajeti v ES-izjavi o skladnosti v skladu s to TSI, |
| --- | --- | --- |

—

vagoni, opremljeni z enim od naslednjih elementov:

—

torni elementi za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, zajeti v ES-izjavi o skladnosti v skladu s to TSI,

| — | torni elementi za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, navedeni v Dodatku G, |
| --- | --- |

—

torni elementi za zavornjake, ki delujejo na vozni površini kolesa, navedeni v Dodatku G,

| — | zavorni koluti za delovanje delovne zavore, |
| --- | --- |

—

zavorni koluti za delovanje delovne zavore,

| — | vagoni, ki so za delovno zaviranje opremljeni s kompozitnimi zavornjaki, kot so navedeni v Dodatku E. Obratovanje teh vagonov na tišjih progah je omejeno v skladu s pogoji, opisanimi v tem dodatku. |
| --- | --- |

—

vagoni, ki so za delovno zaviranje opremljeni s kompozitnimi zavornjaki, kot so navedeni v Dodatku E. Obratovanje teh vagonov na tišjih progah je omejeno v skladu s pogoji, opisanimi v tem dodatku.

7.2.2.3   Komponente interoperabilnosti

| — | Ta točka se nanaša na komponente interoperabilnosti, za katere se opravlja pregled tipa ali pregled projektiranja. |
| --- | --- |

—

Ta točka se nanaša na komponente interoperabilnosti, za katere se opravlja pregled tipa ali pregled projektiranja.

| — | Pregled tipa ali pregled projektiranja ali primernost za uporabo ostane v veljavi tudi, če začne veljati revizija te TSI, razen če je v reviziji te TSI izrecno določeno drugače. |
| --- | --- |

—

Pregled tipa ali pregled projektiranja ali primernost za uporabo ostane v veljavi tudi, če začne veljati revizija te TSI, razen če je v reviziji te TSI izrecno določeno drugače.

| — | V tem obdobju se lahko nove komponente istega tipa dajejo na trg brez nove ocene tipa. |
| --- | --- |

—

V tem obdobju se lahko nove komponente istega tipa dajejo na trg brez nove ocene tipa.

7.3   Posebni primeri

7.3.1   Uvod

Posebni primeri, ki so navedeni v točki 7.3.2, so razvrščeni kot:

| (a) | „primeri P“: „trajni“ primeri; |
| --- | --- |

(a)

„primeri P“: „trajni“ primeri;

| (b) | „primeri T“: „začasni“ primeri. |
| --- | --- |

(b)

„primeri T“: „začasni“ primeri.

7.3.2   Seznam posebnih primerov

7.3.2.1   Posebni primeri

(a)   Posebni primer za Estonijo, Finsko, Latvijo, Litvo, Poljsko in Slovaško

(„P“) Uporaba nacionalnih tehničnih predpisov namesto zahtev iz te TSI je dovoljena za enote, ki so v deljeni uporabi s tretjimi državami, v katerih je tirna širina drugačna od tirne širine glavnega železniškega omrežja znotraj Unije.

(b)   Posebni primer za Finsko

(„T“) Sklep 2011/229/EU se lahko še naprej uporablja za tovorne vagone, namenjene uporabi samo na finskem ozemlju, in dokler se ne najde ustrezna tehnična rešitev za hude zimske razmere, vendar v nobenem primeru ne dlje kot do 31. decembra 2032. To ne preprečuje obratovanja tovornih vagonov iz drugih držav članic v finskem omrežju.

7.3.2.2   Mejne vrednosti hrupa v mirovanju (točka 4.2.1)

(a)   Posebni primer za Finsko

(„T“) Za potniške vagone in vagone, opremljene z dizelskim generatorjem za oskrbo z električno energijo, ki presega 100 kW, in predvidene za obratovanje le v železniškem omrežju Finske, se lahko mejna vrednost za hrup v mirovanju LpAeq,T [enota] v preglednici 2 dvigne na 72 dB.

7.3.2.3   Mejne vrednosti hrupa ob zagonu (točka 4.2.2)

(a)   Posebni primer za Švedsko

(„T“) Za lokomotive s skupno vlečno močjo več kot 6 000 kW in največjo osno obremenitvijo, ki je večja od 25 t, se lahko mejne vrednosti hrupa ob zagonu LpAF,max v preglednici 3 dvignejo do največ 89 dB.

7.3.2.4   Mejne vrednosti hrupa pri prehodu (točka 4.2.3)

(a)   Posebni primer za predor pod Rokavskim prelivom

(„P“) Za predor pod Rokavskim prelivom se mejne vrednosti hrupa pri prehodu ne uporabljajo za vagone, namenjene za prevoz težkih tovornih vozil med krajema Coquelles (Francija) in Folkestone (Združeno kraljestvo).

(b)   Posebni primer za Švedsko

(„T“) Za lokomotive s skupno vlečno močjo več kot 6 000 kW in največjo osno obremenitvijo, ki je večja od 25 t, se lahko mejne vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp (80 km/h) v preglednici 4 dvignejo do največ 85 dB.

7.4   Posebna izvedbena pravila

7.4.1   Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone (točka 7.2.2)

(a)   Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone v predoru pod Rokavskim prelivom

(„P“) V izračunu povprečnega letnega števila tovornih vlakov, ki vsakodnevno obratujejo v nočnih urah, se ne upoštevajo vlaki, ki so sestavljeni iz vagonov, namenjenih za prevoz težkih tovornih vozil izključno na progi Coquelles (Francija)–Folkestone (Združeno kraljestvo).

(b)   Posebna izvedbena pravila za uporabo te TSI za obstoječe vagone na Finskem in Švedskem

(„T“) Koncept tišjih prog se do 31. decembra 2032 ne uporablja za finsko in švedsko omrežje, in sicer zaradi negotovosti, povezanih z obratovanjem kompozitnih zavornjakov v hudih zimskih razmerah. To ne preprečuje obratovanja tovornih vagonov iz drugih držav članic v finskem in švedskem omrežju.

7.4.2   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah (točka 7.2.2.2)

(a)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v Belgiji

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Belgije obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

| — | vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026, |
| --- | --- |

—

vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

| — | vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2026, |
| --- | --- |

—

vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2026,

| — | vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka B, in sicer do 31. decembra 2026. |
| --- | --- |

—

vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka B, in sicer do 31. decembra 2026.

(b)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v predoru pod Rokavskim prelivom

(„P“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah v okviru koncesije predora pod Rokavskim prelivom obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

vagoni, namenjeni za prevoz težkih tovornih vozil med krajema Coquelles (Francija) in Folkestone (Združeno kraljestvo).

(c)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah na Češkem

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Češke obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

| — | vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026, |
| --- | --- |

—

vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

| — | vagoni z ležaji tipa 59V, in sicer do 31. decembra 2034, |
| --- | --- |

—

vagoni z ležaji tipa 59V, in sicer do 31. decembra 2034,

| — | vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2034, |
| --- | --- |

—

vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2034,

| — | vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, in sicer do 31. decembra 2036, |
| --- | --- |

—

vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, in sicer do 31. decembra 2036,

| — | vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka B, in sicer do 31. decembra 2029. |
| --- | --- |

—

vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka B, in sicer do 31. decembra 2029.

Poleg tega uporaba kompozitnih zavornjakov na tišjih progah ni obvezna za obstoječe vagone, ki niso zajeti v prvem odstavku in za katere ne obstaja enotna rešitev za nadomestitev litoželeznih zavornjakov, in sicer do 31. decembra 2030.

(d)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v Franciji

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Francije obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

| — | vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, in sicer do 31. decembra 2030, |
| --- | --- |

—

vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, in sicer do 31. decembra 2030,

| — | vagoni, opremljeni z majhnimi kolesi (s premerom, manjšim od 920 mm), in sicer do 31. decembra 2030. |
| --- | --- |

—

vagoni, opremljeni z majhnimi kolesi (s premerom, manjšim od 920 mm), in sicer do 31. decembra 2030.

(e)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah v Italiji

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Italije obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

| — | vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026, |
| --- | --- |

—

vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

| — | vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2026, |
| --- | --- |

—

vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2026,

| — | vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka B, in sicer do 31. decembra 2026. |
| --- | --- |

—

vagoni, ki so opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in pri katerih je treba za naknadno opremljanje s kompozitnimi zavornjaki kolesa zamenjati s takimi, ki izpolnjujejo zahteve specifikacije iz indeksa [3] Dodatka B, in sicer do 31. decembra 2026.

Poleg tega uporaba kompozitnih zavornjakov na tišjih progah ni obvezna za obstoječe vagone, ki niso zajeti v prvem odstavku in za katere ne obstaja enotna rešitev za nadomestitev litoželeznih zavornjakov, in sicer do 31. decembra 2030.

(f)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah na Poljskem

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Poljske do 31. decembra 2036 obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

| — | vagoni s kolesi s kolesnim obročem, |
| --- | --- |

—

vagoni s kolesi s kolesnim obročem,

| — | vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki, |
| --- | --- |

—

vagoni s konfiguracijo zavor 1Bg ali 1Bgu, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki,

| — | vagoni, zasnovani za promet „S“ in opremljeni z zavorami „SS“ z litoželeznimi zavornjaki, |
| --- | --- |

—

vagoni, zasnovani za promet „S“ in opremljeni z zavorami „SS“ z litoželeznimi zavornjaki,

| — | vagoni, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in zasnovani za promet ‚SS‘, pri katerih bi bilo za naknadno opremljanje z zavornjaki LL potrebno opremljanje s kolesi, skladnimi s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka B, in priključnim ventilom. |
| --- | --- |

—

vagoni, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki in zasnovani za promet ‚SS‘, pri katerih bi bilo za naknadno opremljanje z zavornjaki LL potrebno opremljanje s kolesi, skladnimi s specifikacijo iz indeksa [3] Dodatka B, in priključnim ventilom.

(g)   Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah na Slovaškem

(„T“) Poleg vagonov, navedenih v točki 7.2.2.2, lahko na tišjih progah na ozemlju Slovaške obratujejo še naslednji obstoječi vagoni:

| — | vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026, |
| --- | --- |

—

vagoni s kolesi s kolesnim obročem, in sicer do 31. decembra 2026,

| — | vagoni s podstavnimi vozički tipa 26-2.8, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki P10, in sicer do 31. decembra 2036, |
| --- | --- |

—

vagoni s podstavnimi vozički tipa 26-2.8, opremljeni z litoželeznimi zavornjaki P10, in sicer do 31. decembra 2036,

| — | vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2036, |
| --- | --- |

—

vagoni, ki jih je treba za zamenjavo litoželeznih zavornjakov s kompozitnimi zavornjaki opremiti s priključnim ventilom, in sicer do 31. decembra 2036,

(„P“) Vagoni s podstavnimi vozički 2TS, namenjeni za promet med Slovaško in tretjimi državami z izmenjavo podstavnih vozičkov na mejni postaji.

Dodatek A

Se ne uporablja;

Dodatek B

Standardi, na katere se sklicuje ta TSI

Tabela B.1

Standardi ali normativni dokumenti

| Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka TSI | Obvezna točka standarda |
| --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN ISO 3095:2013


  Akustika – Železniške naprave – Merjenje hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila |
| [1,1] | Hrup pri prehodu – meritve pri hitrosti, ki je večja ali enaka 250 km/h | 4.2.3 | 6 |
| [1,2] | Hrup v mirovanju – prikaz skladnosti | 6.2.2.1 | 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (brez 5.5.2), 5.7 in točka 5.8.1 |
| [1,3] | Hrup v mirovanju – obratovalni cikel glavnega zračnega kompresorja | 6.2.2.1 | 5,7 |
| [1,4] | Hrup ob zagonu | 6.2.2.2 | 7 (brez 7.5.1.2)
  Odstopanje za 7.5.3 |
| [1,5] | Hrup pri prehodu – pogoji na preskusni progi | 6.2.2.3.1 | 6,2 |
| [1,6] | Hrup pri prehodu – postopek | 6.2.2.3.2 | 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 in 6.7 (brez 6.7.2) |
| [2] | EN ISO 3381:2021


  Železniške naprave – Akustika – Merjenje hrupa v tirnih vozilih |
| [2,1] | Notranji hrup v vozniški kabini | 6.2.2.4 | 7, 8 razen 8.4.5 in 8.7.2 |
| [3] | EN 13979-1:2020


  Železniške naprave – kolesne dvojice in podstavni vozički – Monoblok kolesa – Postopek za tehnično odobritev – 1. del: Kovana in valjana kolesa

  Opomba: Sprejemljiv je tudi standard EN 13979-1:2003+A2:2011. |
| [3,1] | Poenostavljeno ocenjevanje | 6.2.3 – razpredelnica 7 | Priloga E |
| [3,2] | Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah | 7.4.2 | vse |
| [4] | UIC 541-4 :2020


  Kompozitni zavornjaki – Splošni pogoji za certificiranje in uporabo |
| [4,1] | Program preskusa zavorne zmogljivosti | Dodatek F | Preskusna programa A1_a in A2_a |
| [5] | EN 16452:2015+A1:2019


  Železniške naprave - Zavore - Zavorne ploščice |
| [5,1] | Program preskusa zavorne zmogljivosti – bloki LL in bloki K | Dodatek F | Preskusna programa D.1 in C.1 |
| [5,2] | Program preskusa zavorne zmogljivosti – drugi bloki | Dodatek F | Preskusni program J.2 |
| [6] | EN 15610:2019


  Železniške naprave - Akustika - Merjenje valovitosti vozne površine tirnice in kolesa, ki povzroča hrup med vožnjo |
| [6,1] | Postopek merjenja zvočne hrapavosti koles | Dodatek F | Vse razen točke 6.2.2.2 |

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka TSI

Obvezna točka standarda

[1]

EN ISO 3095:2013

Akustika – Železniške naprave – Merjenje hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila

[1,1]

Hrup pri prehodu – meritve pri hitrosti, ki je večja ali enaka 250 km/h

4.2.3

6

[1,2]

Hrup v mirovanju – prikaz skladnosti

6.2.2.1

5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (brez 5.5.2), 5.7 in točka 5.8.1

[1,3]

Hrup v mirovanju – obratovalni cikel glavnega zračnega kompresorja

6.2.2.1

5,7

[1,4]

Hrup ob zagonu

6.2.2.2

7 (brez 7.5.1.2)

Odstopanje za 7.5.3

[1,5]

Hrup pri prehodu – pogoji na preskusni progi

6.2.2.3.1

6,2

[1,6]

Hrup pri prehodu – postopek

6.2.2.3.2

6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 in 6.7 (brez 6.7.2)

[2]

EN ISO 3381:2021

Železniške naprave – Akustika – Merjenje hrupa v tirnih vozilih

[2,1]

Notranji hrup v vozniški kabini

6.2.2.4

7, 8 razen 8.4.5 in 8.7.2

[3]

EN 13979-1:2020

Železniške naprave – kolesne dvojice in podstavni vozički – Monoblok kolesa – Postopek za tehnično odobritev – 1. del: Kovana in valjana kolesa

Opomba: Sprejemljiv je tudi standard EN 13979-1:2003+A2:2011.

[3,1]

Poenostavljeno ocenjevanje

6.2.3 – razpredelnica 7

Priloga E

[3,2]

Posebna izvedbena pravila za vagone, ki obratujejo na tišjih progah

7.4.2

vse

[4]

UIC 541-4 :2020

Kompozitni zavornjaki – Splošni pogoji za certificiranje in uporabo

[4,1]

Program preskusa zavorne zmogljivosti

Dodatek F

Preskusna programa A1_a in A2_a

[5]

EN 16452:2015+A1:2019

Železniške naprave - Zavore - Zavorne ploščice

[5,1]

Program preskusa zavorne zmogljivosti – bloki LL in bloki K

Dodatek F

Preskusna programa D.1 in C.1

[5,2]

Program preskusa zavorne zmogljivosti – drugi bloki

Dodatek F

Preskusni program J.2

[6]

EN 15610:2019

Železniške naprave - Akustika - Merjenje valovitosti vozne površine tirnice in kolesa, ki povzroča hrup med vožnjo

[6,1]

Postopek merjenja zvočne hrapavosti koles

Dodatek F

Vse razen točke 6.2.2.2

Dodatek C

Ocenjevanje podsistema tirna vozila

| Značilnosti, ki se ocenjujejo, kot je določeno v točki 4.2 | Pregled konstruiranja | Preskus tipa | Redni preskus | Posebni postopki ocenjevanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Element podsistema tirna vozila | Točka TSI | Točka TSI |
| Hrup v mirovanju | 4.2.1 | X (4) | X | n. r. | 6.2.2.1 |
| Hrup ob zagonu | 4.2.2 | X (4) | X | n. r. | 6.2.2.2 |
| Hrup pri prehodu | 4.2.3 | X (4) | X | n. r. | 6.2.2.3 |
| Notranji hrup v vozniški kabini | 4.2.4 | X (4) | X | n. r. | 6.2.2.4 |

Značilnosti, ki se ocenjujejo, kot je določeno v točki 4.2

Pregled konstruiranja

Preskus tipa

Redni preskus

Posebni postopki ocenjevanja

Element podsistema tirna vozila

Točka TSI

Točka TSI

Hrup v mirovanju

4.2.1

X (4)

X

n. r.

6.2.2.1

Hrup ob zagonu

4.2.2

X (4)

X

n. r.

6.2.2.2

Hrup pri prehodu

4.2.3

X (4)

X

n. r.

6.2.2.3

Notranji hrup v vozniški kabini

4.2.4

X (4)

X

n. r.

6.2.2.4

Dodatek D

Tišje proge

D.1   Identificiranje tišjih prog

Države članice v skladu s členom 5c(1) Agenciji posredujejo seznam tišjih poti in zagotovijo, da jih upravljavci infrastrukture navedejo v aplikaciji RINF v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/777 (5) (RINF). Seznam vsebuje vsaj naslednje informacije:

| — | začetno in končno točko tišjih poti in njihove ustrezne odseke z uporabo geografske lokacije, kakor je določena v registru RINF. Če je ena od teh točk na meji z drugo državo članico, se to navede; |
| --- | --- |

—

začetno in končno točko tišjih poti in njihove ustrezne odseke z uporabo geografske lokacije, kakor je določena v registru RINF. Če je ena od teh točk na meji z drugo državo članico, se to navede;

| — | identificiranje odsekov, ki sestavljajo tišjo progo. |
| --- | --- |

—

identificiranje odsekov, ki sestavljajo tišjo progo.

Seznam se predloži s pomočjo spodnje predloge:

| Tišja proga | Odseki proge | Enotna identifikacijska oznaka odseka | Tišja proga se začne/konča na meji z drugo državo članico |
| --- | --- | --- | --- |
| točka A–točka E | točka A–točka B | 201 | Da
  TOČKA E (država Y) |
| točka B–točka C | 202 |
| točka C–točka D | 203 |
| točka D–točka E | 204 |
| točka F–točka I | točka F–točka G | 501 | Ne |
| točka G–točka H | 502 |
| točka H–točka I | 503 |

Tišja proga

Odseki proge

Enotna identifikacijska oznaka odseka

Tišja proga se začne/konča na meji z drugo državo članico

točka A–točka E

točka A–točka B

201

Da

TOČKA E (država Y)

točka B–točka C

202

točka C–točka D

203

točka D–točka E

204

točka F–točka I

točka F–točka G

501

Ne

točka G–točka H

502

točka H–točka I

503

Poleg tega lahko države članice prostovoljno predložijo karte, ki prikazujejo potek tišjih prog. Vsi seznami in karte se objavijo na spletnem mestu Agencije (http://www.era.europa.eu) najpozneje 9 mesecev po 27. maju 2019.

Agencija do istega datuma Komisiji predloži sezname in karte tišjih prog. Komisija o tem države članice ustrezno obvesti prek odbora iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797.

D.2   Posodobitev tišjih prog

Podatki o tovornem prometu, ki se uporabijo za posodobitev tišjih prog v skladu s členom 5c(2), se navezujejo na zadnja tri leta pred posodobitvijo, za katera so podatki na voljo. Če se tovorni promet v določenem letu zaradi izjemnih okoliščin razlikuje od povprečja za več kot 25 %, lahko zadevna država članica izračuna povprečje na podlagi preostalih dveh let. Države članice zagotovijo, da upravljavci infrastrukture posodobijo tišje proge v aplikaciji RINF, takoj ko so te posodobitve na voljo. Posodobitve se začnejo uporabljati s prvo spremembo voznega reda po njihovi objavi.

Proge, označene kot tišje proge, ostanejo takšne tudi po posodobitvi, če se je v zadevnem obdobju količina prometa zmanjšala za več kot 50 % in je v nočnih urah v povprečju obratovalo manj kot 12 vlakov na dan.

Za nove in nadgrajene proge se za opredeljevanje teh prog kot tišjih uporabi predvidena količina prometa.

Dodatek E

Starejši kompozitni zavornjaki

E.1   Starejši kompozitni zavornjaki za uporabo v mednarodnem prometu

Obstoječi vagoni, opremljeni z zavornjaki, navedenimi v preglednici, se smejo uporabljati na tišjih progah v okviru svojih namembnosti, in sicer do ustreznega datuma iz Dodatka N k UIC 541-4.

| Proizvajalec/ime proizvoda | Oznaka/tip zavornjaka | Tip tornega koeficienta |
| --- | --- | --- |
| Valeo/Hersot
  Wabco/Cobra | 693
  W554 | K |
| Ferodo | I/B 436 | K |
| Abex | 229 | K
  (Fe-sintiran) |
| Jurid | 738 | K
  (Fe-sintiran) |

Proizvajalec/ime proizvoda

Oznaka/tip zavornjaka

Tip tornega koeficienta

Valeo/Hersot

Wabco/Cobra

693

W554

K

Ferodo

I/B 436

K

Abex

229

K

(Fe-sintiran)

Jurid

738

K

(Fe-sintiran)

Vagoni, opremljeni s starejšimi kompozitnimi zavornjaki, ki niso navedeni v preglednici, vendar že imajo dovoljenje za mednarodni promet v skladu z Odločbo Komisije 2004/446/ES (6) ali Odločbo Komisije 2006/861/ES (7), se še vedno lahko uporabljajo brez roka v okviru njihovih namembnosti, zajetih v dovoljenju.

E.2   Starejši kompozitni zavornjaki za uporabo v notranjem prometu

Obstoječi vagoni, opremljeni z zavornjaki, navedenimi v preglednici, se smejo uporabljati samo na železniških omrežjih ustrezne države članice, vključno s tišjimi progami, v okviru njihovih namembnosti.

| Proizvajalec/ime proizvoda | Oznaka/tip zavornjaka | Država članica |
| --- | --- | --- |
| Cobra/Wabco | V133 | Italija |
| Cofren | S153 | Švedska |
| Cofren | 128 | Švedska |
| Cofren | 229 | Italija |
| ICER | 904 | Španija, Portugalska |
| ICER | 905 | Španija, Portugalska |
| Jurid | 838 | Španija, Portugalska |

Proizvajalec/ime proizvoda

Oznaka/tip zavornjaka

Država članica

Cobra/Wabco

V133

Italija

Cofren

S153

Švedska

Cofren

128

Švedska

Cofren

229

Italija

ICER

904

Španija, Portugalska

ICER

905

Španija, Portugalska

Jurid

838

Španija, Portugalska

Dodatek F

Ocena akustičnih lastnosti zavornjaka

Namen tega postopka je prikazati akustične lastnosti kompozitnega zavornjaka na ravni komponente interoperabilnosti.

Postopek je sestavljen iz naslednjih korakov:

1.   izmeri se akustična hrapavost kolesa, ki je reprezentativno za ocenjevani zavornjak

Razvoj zvočne hrapavosti kolesa na preskuševalni napravi

Uporabijo se novi zavornjaki. Uporabljajo se samo nova ali reprofilirana kolesa. Kolesa ne smejo biti poškodovana (razpoke, sploščena mesta itd.).

Na najmanj enem kolesu z nazivnim premerom 920 mm se izvede eden od naslednjih programov preskusa zavorne zmogljivosti:

| — | A2_a za bloke LL in A1_a za bloke K iz specifikacije iz indeksa [4] Dodatka B; |
| --- | --- |

—

A2_a za bloke LL in A1_a za bloke K iz specifikacije iz indeksa [4] Dodatka B;

| — | D.1 za bloke LL in C.1 za bloke K iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B; |
| --- | --- |

—

D.1 za bloke LL in C.1 za bloke K iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B;

| — | J.2 iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B za druge bloke. |
| --- | --- |

—

J.2 iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B za druge bloke.

Izbrani program se zaključi, rezultati serije meritev pa se po zaključku uporabijo za določitev indeksa hrapavosti koles.

Nadaljevanje s še eno izvedbo izbranega programa ni obvezno. Če se izbere ta možnost, se za določitev indeksa hrapavosti koles uporabijo rezultati serije meritev po zaključku druge izvedbe. Rezultati obeh izvedb se dokumentirajo.

Druga izvedba preskusa se opravi z istim kolesom, zavornjak pa se lahko obnovi in zamenja z drugim zavornjakom istega tipa. Pri tej možnosti je treba na začetku druge izvedbe preskusa v celoti izvesti utekanje novega zavornjaka.

Postopek merjenja zvočne hrapavosti koles

Meritev se izvede, kot je določeno v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka B. Da bi zagotovili reprezentativnost zvočne hrapavosti vozne površine kolesa, se šteje, da je namesto položajev, določenih v specifikaciji iz indeksa [6] Dodatka B, dovolj osem meritvenih črtic z razmikom 5 mm.

Meritev se izvede med razvojem zvočne hrapavosti kolesa na preskuševalni napravi iz prejšnjega oddelka v skladu z eno od spodnjih preglednic:

Če se izbere program A2_a iz specifikacije iz indeksa [4] Dodatka B:

| Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka | Oddelek programa | Št. uporabe zavore (Br.): |
| --- | --- | --- |
| 1. izvedba | 2. izvedba |
| A | | Na začetku | Začetno stanje |
| B | I | Po utekanju | po Br. 6 |
| C | J | Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora | po Br. 26 |
| D | K | V suhih razmerah in razmerah brez tovora | po Br. 51 |
| E | L | V suhih razmerah in v stanju brez tovora | po Br. 87 |
| F | M | V stanju naloženega vozila | po Br. 128 |
| G | N | Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol) | po Br. 130 |
| H | O | Konec programa | po Br. 164 |

Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka

Oddelek programa

Št. uporabe zavore (Br.):

1. izvedba

2. izvedba

A

Na začetku

Začetno stanje

B

I

Po utekanju

po Br. 6

C

J

Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora

po Br. 26

D

K

V suhih razmerah in razmerah brez tovora

po Br. 51

E

L

V suhih razmerah in v stanju brez tovora

po Br. 87

F

M

V stanju naloženega vozila

po Br. 128

G

N

Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol)

po Br. 130

H

O

Konec programa

po Br. 164

Če se izbere program A1_a iz specifikacije iz indeksa [4] Dodatka B:

| Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka | Oddelek programa | Št. uporabe zavore (Br.): |
| --- | --- | --- |
| 1. izvedba | 2. izvedba |
| A | | Na začetku | Začetno stanje |
| B | I | Po utekanju | po Br. 6 |
| C | J | Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora | po Br. 26 |
| D | K | V suhih razmerah in razmerah brez tovora | po Br. 51 |
| E | L | V suhih razmerah in v stanju brez tovora | po Br. 87 |
| F | M | V stanju naloženega vozila | po Br. 128 |
| G | N | Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol) | po Br. 130 |
| H | O | Konec programa | po Br. 164 |

Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka

Oddelek programa

Št. uporabe zavore (Br.):

1. izvedba

2. izvedba

A

Na začetku

Začetno stanje

B

I

Po utekanju

po Br. 6

C

J

Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora

po Br. 26

D

K

V suhih razmerah in razmerah brez tovora

po Br. 51

E

L

V suhih razmerah in v stanju brez tovora

po Br. 87

F

M

V stanju naloženega vozila

po Br. 128

G

N

Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol)

po Br. 130

H

O

Konec programa

po Br. 164

Če se izbere program D.1 iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B:

| Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka | Oddelek programa | Št. uporabe zavore (Br.): |
| --- | --- | --- |
| 1. izvedba | 2. izvedba |
| A | | Na začetku | Začetno stanje |
| B | I | Po utekanju | po Br. 6 |
| C | J | Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora | po Br. 26 |
| D | K | V suhih razmerah in razmerah brez tovora | po Br. 51 |
| E | L | V suhih razmerah in v stanju brez tovora | po Br. 87 |
| F | M | V stanju naloženega vozila | po Br. 128 |
| G | N | Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol) | po Br. 130 |
| H | O | Konec programa | po Br. 149 |

Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka

Oddelek programa

Št. uporabe zavore (Br.):

1. izvedba

2. izvedba

A

Na začetku

Začetno stanje

B

I

Po utekanju

po Br. 6

C

J

Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora

po Br. 26

D

K

V suhih razmerah in razmerah brez tovora

po Br. 51

E

L

V suhih razmerah in v stanju brez tovora

po Br. 87

F

M

V stanju naloženega vozila

po Br. 128

G

N

Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol)

po Br. 130

H

O

Konec programa

po Br. 149

Če se izbere program C.1 iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B:

| Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka | Oddelek programa | Št. uporabe zavore (Br.): |
| --- | --- | --- |
| 1. izvedba | 2. izvedba |
| A | | Na začetku | Začetno stanje |
| B | I | Po utekanju | po Br. 6 |
| C | J | Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora | po Br. 26 |
| D | K | V suhih razmerah in razmerah brez tovora | po Br. 51 |
| E | L | V suhih razmerah in v stanju brez tovora | po Br. 87 |
| F | M | V stanju naloženega vozila | po Br. 128 |
| G | N | Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol) | po Br. 130 |
| H | O | Konec programa | po Br. 149 |

Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka

Oddelek programa

Št. uporabe zavore (Br.):

1. izvedba

2. izvedba

A

Na začetku

Začetno stanje

B

I

Po utekanju

po Br. 6

C

J

Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora

po Br. 26

D

K

V suhih razmerah in razmerah brez tovora

po Br. 51

E

L

V suhih razmerah in v stanju brez tovora

po Br. 87

F

M

V stanju naloženega vozila

po Br. 128

G

N

Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol)

po Br. 130

H

O

Konec programa

po Br. 149

Če se izbere program J.2 iz specifikacije iz indeksa [5] Dodatka B:

| Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka | Oddelek programa | Št. uporabe zavore (Br.): |
| --- | --- | --- |
| 1. izvedba | 2. izvedba |
| A | | Na začetku | Začetno stanje |
| B | I | Po utekanju | po Br. 6 |
| C | J | Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora | po Br. 26 |
| D | K | V suhih razmerah in razmerah brez tovora | po Br. 51 |
| E | L | V suhih razmerah in v stanju brez tovora | po Br. 87 |
| F | M | V stanju naloženega vozila | po Br. 128 |
| G | N | Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol) | po Br. 130 |
| H | O | Konec programa | po Br. 149 |

Serija meritev zvočne hrapavosti / oznaka

Oddelek programa

Št. uporabe zavore (Br.):

1. izvedba

2. izvedba

A

Na začetku

Začetno stanje

B

I

Po utekanju

po Br. 6

C

J

Po kondicioniranju zavornjaka za obremenitev brez tovora

po Br. 26

D

K

V suhih razmerah in razmerah brez tovora

po Br. 51

E

L

V suhih razmerah in v stanju brez tovora

po Br. 87

F

M

V stanju naloženega vozila

po Br. 128

G

N

Zaviranje z drsenjem (simulacija strmega naklona navzdol)

po Br. 130

H

O

Konec programa

po Br. 149

| — | Vzorčenje: izmeri se zvočna hrapavost enega kolesa. |
| --- | --- |

—

Vzorčenje: izmeri se zvočna hrapavost enega kolesa.

| — | Povprečenje: uporabi se povprečje akustične hrapavosti RMS. |
| --- | --- |

—

Povprečenje: uporabi se povprečje akustične hrapavosti RMS.

Rezultat je reprezentativen spekter hrapavosti koles valovne dolžine ene tretjine oktave v območju valovne dolžine L

  r
  .

2.   V koraku 1 izpeljite skalarni kazalnik iz izmerjene hrapavosti koles L

  r

| |
| --- |

Formula

| |
| --- |

Formula

| Pri čemer se A(i) in B(i) razvrščata v preglednici na naslednji način (8):









  i | Valovna dolžina λ
  [m] | A
  DB re 1 mikrometer | B
  dB re 1/(10-6 m) | L

  r


  DB re 1 mikrometer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,00315 | –17,9 | –16,6 | |
| 2 | 0,004 | –16,2 | –13,9 | |
| 3 | 0,005 | –15,5 | –10,0 | |
| 4 | 0,0063 | –14,4 | –6,9 | |
| 5 | 0,008 | –13,3 | –6,2 | |
| 6 | 0,01 | –13,1 | –5,4 | |
| 7 | 0,0125 | –12,8 | –3,3 | Pridobljeno iz |
| 8 | 0,016 | –12,4 | –2,2 | meritve |
| 9 | 0,02 | –10,9 | –4,2 | hrapavosti koles |
| 10 | 0,025 | –11,1 | –8,5 | |
| 11 | 0,0315 | –10,5 | –11,2 | |
| 12 | 0,04 | –9,8 | –14,3 | |
| 13 | 0,05 | –4,8 | –15,6 | |
| 14 | 0,063 | –5,9 | –17,3 | |
| 15 | 0,08 | –5,6 | –23,7 | |
| 16 | 0,1 | –0,5 | –29,0 | |
| 17 | 0,125 | 2,4 | –30,7 | |
| 18 | 0,16 | 4,8 | –31,7 | |
| 19 | 0,2 | 2,4 | –30,7 | |

Pri čemer se A(i) in B(i) razvrščata v preglednici na naslednji način (8):

i

Valovna dolžina λ

[m]

A

DB re 1 mikrometer

B

dB re 1/(10-6 m)

L

  r

DB re 1 mikrometer

1

0,00315

–17,9

–16,6

2

0,004

–16,2

–13,9

3

0,005

–15,5

–10,0

4

0,0063

–14,4

–6,9

5

0,008

–13,3

–6,2

6

0,01

–13,1

–5,4

7

0,0125

–12,8

–3,3

Pridobljeno iz

8

0,016

–12,4

–2,2

meritve

9

0,02

–10,9

–4,2

hrapavosti koles

10

0,025

–11,1

–8,5

11

0,0315

–10,5

–11,2

12

0,04

–9,8

–14,3

13

0,05

–4,8

–15,6

14

0,063

–5,9

–17,3

15

0,08

–5,6

–23,7

16

0,1

–0,5

–29,0

17

0,125

2,4

–30,7

18

0,16

4,8

–31,7

19

0,2

2,4

–30,7

3.   Merila ustreznosti/neustreznosti

Kazalnik, izmerjen v koraku 2, mora biti manjši od 1 ali enak 1.

Kazalnik, izmerjen v koraku 2, in reprezentativni spekter hrapavosti koles valovne dolžine ene tretjine oktave v območju valovne dolžine Lr se vpišeta v certifikat IC.

Dodatek G

Izvzeti zavornjaki

Spodaj navedeni zavornjaki so izvzeti iz ES-izjave o skladnosti do 28. septembra 2033. Do tega datuma lahko proizvajalec ali njegov zastopnik Komisijo uradno obvesti o tem, da je treba revidirati merilo ustreznosti/neustreznosti iz točke 3 Dodatka F ali metodologije iz navedenega dodatka.

| Proizvajalec | Opis tipa in skrajšana oznaka (če se razlikujeta) |
| --- | --- |
| Becorit | K40 |
| CoFren | C333 |
| CoFren | C810 |
| Knorr-Bremse | Cosid 704 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J816M |
| Frenoplast | FR513 |
| Federal Mogul | Jurid 816 M
  Okrajšava: J816M |
| Federal Mogul | Jurid 822 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J822 |
| CoFren | C952-1 |
| Federal Mogul | J847 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J847 |
| Icer Rail / Becorit | IB 116* |
| Alstom/Flertex | W30-1 |

Proizvajalec

Opis tipa in skrajšana oznaka (če se razlikujeta)

Becorit

K40

CoFren

C333

CoFren

C810

Knorr-Bremse

Cosid 704

Knorr-Bremse

PROBLOCK J816M

Frenoplast

FR513

Federal Mogul

Jurid 816 M

Okrajšava: J816M

Federal Mogul

Jurid 822

Knorr-Bremse

PROBLOCK J822

CoFren

C952-1

Federal Mogul

J847

Knorr-Bremse

PROBLOCK J847

Icer Rail / Becorit

IB 116*

Alstom/Flertex

W30-1

Dodatek H

Spremembe zahtev in prehodne ureditve

Za točke TSI, ki niso navedene v preglednicah H.1 in H.2, skladnost s „prejšnjo TSI“ (tj. to uredbo, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/774 (9)) pomeni skladnost s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Spremembe s splošno prehodno ureditvijo, ki se uporablja sedem let

Pri točkah TSI iz preglednice H.1 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti z različico te TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so že v fazi projektiranja na dan 28. septembra 2023, izpolnjujejo zahteve iz te TSI od 28. septembra 2030

Zahteve iz TSI, navedene v preglednici H.1, ne vplivajo na projekte v proizvodni fazi in tirna vozila, ki obratujejo.

Tabela H.1

7-letna prehodna ureditev

| Točke TSI | Točke TSI v prejšnji TSI | Obrazložitev spremembe TSI |
| --- | --- | --- |
| Ni relevantno |

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji TSI

Obrazložitev spremembe TSI

Ni relevantno

Spremembe s posebno prehodno ureditvijo

Pri točkah TSI iz preglednice H.2 skladnost s prejšnjo TSI ne pomeni skladnosti s to TSI, ki se uporablja od 28. septembra 2023.

Projekti, ki so že v fazi projektiranja na dan 28. septembra 2023, projekti v proizvodni fazi in tirna vozila, ki obratujejo, izpolnjujejo zahteve te TSI v skladu z ustrezno prehodno ureditvijo iz preglednice H.2 od 28. septembra 2023.

Tabela H.2

Posebna prehodna ureditev

| Točke TSI | Točke TSI v prejšnji TSI | Obrazložitev spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- |
| Faza projektiranja se še ni začela | Faza projektiranja se je že začela | Faza proizvodnje | Tirna vozila, ki obratujejo |
| Ni relevantno |

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji TSI

Obrazložitev spremembe TSI

Prehodna ureditev

Faza projektiranja se še ni začela

Faza projektiranja se je že začela

Faza proizvodnje

Tirna vozila, ki obratujejo

Ni relevantno

---

(1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).

1

(2)  APL: število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1].

2

-1

(3)  Odločba Komisije 2002/735/ES z dne 30. maja 2002 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom železniškega voznega parka vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti iz člena 6(1) Direktive 96/48/ES (UL L 245, 12.9.2002, str. 402).

3

(4)  Le če se uporabi poenostavljeno ocenjevanje v skladu s točko 6.2.3.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 312).

5

(6)  Odločba Komisije 2004/446/ES z dne 29. aprila 2004 o določitvi osnovnih parametrov tehničnih specifikacij za interoperabilnost hrup, tovorni vagoni in telematska aplikacija za tovorni promet, navedenih v Direktivi 2001/16/ES (UL L 155, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Odločba Komisije 2006/861/ES z dne 28. julija 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 344, 8.12.2006, str. 1).

7

(8)  Koeficienta A(i) in B(i) sta prilagojena trenutnim mejnim vrednostim za hrup pri prehodu in pogojem referenčne tirnice.

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/774 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2014 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ za obstoječe tovorne vagone (UL L 139I, 27.5.2019, str. 89).

9

---

PRILOGA VII

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/777 se spremeni:

| (1) | točka 3 se nadomesti z:
  „3.   SKUPNE ZNAČILNOSTI

  Značilnosti iz te priloge se uporabljajo v celotnem železniškem sistemu Unije kot skupna specifikacija besednjaka, ki:






  (1) | upravljavcem infrastrukture omogoča objavo podatkov o svojem železniškem omrežju; |
| --- | --- | --- |

(1)

točka 3 se nadomesti z:

„3.   SKUPNE ZNAČILNOSTI

Značilnosti iz te priloge se uporabljajo v celotnem železniškem sistemu Unije kot skupna specifikacija besednjaka, ki:

(1)

upravljavcem infrastrukture omogoča objavo podatkov o svojem železniškem omrežju;

| (2) | prevoznikom v železniškem prometu in vsem drugim uporabnikom podatkov o infrastrukturi omogoča dostop do teh podatkov in njihovo uporabo.“; |
| --- | --- |

(2)

prevoznikom v železniškem prometu in vsem drugim uporabnikom podatkov o infrastrukturi omogoča dostop do teh podatkov in njihovo uporabo.“;

| (2) | v točki 3.1 se doda nova točka 6:






  „(6) | ‚podskupina skupnih značilnosti‘ pomeni podskupino postavk, ki so skupne odsekom prog in/ali operativnim točkam.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v točki 3.1 se doda nova točka 6:

„(6)

‚podskupina skupnih značilnosti‘ pomeni podskupino postavk, ki so skupne odsekom prog in/ali operativnim točkam.“;

| (3) | točka 3.2.1 se nadomesti z naslednjim:






  „3.2.1 | Za namene registra infrastrukture vsak upravljavec infrastrukture opiše svoje železniško omrežje vsaj po odsekih proge in operativnih točkah ter neobvezno po podskupinah skupnih značilnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

točka 3.2.1 se nadomesti z naslednjim:

„3.2.1

Za namene registra infrastrukture vsak upravljavec infrastrukture opiše svoje železniško omrežje vsaj po odsekih proge in operativnih točkah ter neobvezno po podskupinah skupnih značilnosti.“;

| (4) | točka 3.3.3 se nadomesti z naslednjim:






  „3.3.3 | Vrednost parametra se zagotovi, kadar ustrezna postavka obstaja na omrežju, opisanem v skladu z roki v preglednici 1.
  Podatki parametrov iz preglednice 1 se predstavijo v skladu z besednjakom ERA iz člena 7a, sklic na katerega je naveden v indeksu [A] Dodatka A-1.
  Vse informacije v zvezi s parametri so navedene v preglednici 1. Če se preglednica 1 nanaša na dokument upravljavca infrastrukture, upravljavec infrastrukture v skladu s členom 5 tak dokument predloži Agenciji v elektronski obliki. Dokumenti iz parametrov 1.1.1.1.2.4.4, 1.1.1.1.6.4, 1.1.1.1.6.5, 1.1.1.3.7.1.3 in 1.1.1.3.11.3 se predložijo v dveh jezikih EU.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

točka 3.3.3 se nadomesti z naslednjim:

„3.3.3

Vrednost parametra se zagotovi, kadar ustrezna postavka obstaja na omrežju, opisanem v skladu z roki v preglednici 1.

Podatki parametrov iz preglednice 1 se predstavijo v skladu z besednjakom ERA iz člena 7a, sklic na katerega je naveden v indeksu [A] Dodatka A-1.

Vse informacije v zvezi s parametri so navedene v preglednici 1. Če se preglednica 1 nanaša na dokument upravljavca infrastrukture, upravljavec infrastrukture v skladu s členom 5 tak dokument predloži Agenciji v elektronski obliki. Dokumenti iz parametrov 1.1.1.1.2.4.4, 1.1.1.1.6.4, 1.1.1.1.6.5, 1.1.1.3.7.1.3 in 1.1.1.3.11.3 se predložijo v dveh jezikih EU.“;

| (5) | preglednica 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Preglednica 1


  Postavke za register infrastrukture (RINF)









  Številka | Naslov | Opredelitev | Rok, do katerega je treba zagotoviti parameter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | DRŽAVA ČLANICA |
| 1.1 | ODSEK PROGE |
| 1.1.0.0.0 | Splošne informacije |
| 1.1.0.0.0.1 | Koda upravljavca infrastrukture | Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela. | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.0.0.0.2 | Nacionalna identifikacija proge | Enotna identifikacija proge ali enotna številka proge v državi članici. | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.0.0.0.3 | Operativna točka na začetku odseka proge | Enotna identifikacija operativne točke na začetku odseka proge (število kilometrov narašča od začetne do končne operativne točke). | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.0.0.0.4 | Operativna točka na koncu odseka proge | Enotna identifikacija operativne točke na koncu odseka proge (število kilometrov narašča od začetne do končne operativne točke). | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.0.0.0.5 | Dolžina odseka proge | Dolžina med operativnima točkama na začetku in koncu odseka proge. | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.0.0.0.6 | Vrsta odseka proge | Vrsta odseka proge, ki izraža obseg predloženih podatkov in je odvisna od tega, ali povezuje operativne točke, ustvarjene z razdelitvijo velikega vozlišča na več operativnih točk, ali ne. | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.0.0.1 | Posebni parametri za navodilo o poti (posebne tehnične značilnosti) |
| 1.1.0.0.1.1 | Poklicna tveganja – lokacije, kjer lahko izstop predstavlja nevarnost za strojevodjo | Well Known Text, mnogokotna oblika | 12 mesecev po objavi navodil za člen 7 |
| 1.1.0.0.1.2 | Delovni jezik | Jezik ali jeziki za izmenjavo operativnih ali varnostnih sporočil med osebjem upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, ki se uporabljajo med vsakodnevnim obratovanjem upravljavca infrastrukture ter so objavljeni v njegovem programu omrežja. | 12 mesecev po objavi navodil za člen 7 |
| 1.1.0.0.1.3 | Prometni režim | Vrsta dvotirne proge | 12 mesecev po objavi navodil za člen 7 |
| 1.1.1 | VOZNI TIR |
| 1.1.1.0.0 | Splošne informacije |
| 1.1.1.0.0.1 | Identifikacija tira | Enotna identifikacija tira ali enotna številka tira znotraj odseka proge. | V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 |
| 1.1.1.0.0.2 | Običajna smer vožnje | Običajna smer vožnje je:






  — | ista kot smer, določena z začetkom in koncem odseka proge: (N), |

(5)

preglednica 1 se nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 1

Postavke za register infrastrukture (RINF)

Številka

Naslov

Opredelitev

Rok, do katerega je treba zagotoviti parameter

1

DRŽAVA ČLANICA

1.1

ODSEK PROGE

1.1.0.0.0

Splošne informacije

1.1.0.0.0.1

Koda upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.0.0.0.2

Nacionalna identifikacija proge

Enotna identifikacija proge ali enotna številka proge v državi članici.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.0.0.0.3

Operativna točka na začetku odseka proge

Enotna identifikacija operativne točke na začetku odseka proge (število kilometrov narašča od začetne do končne operativne točke).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.0.0.0.4

Operativna točka na koncu odseka proge

Enotna identifikacija operativne točke na koncu odseka proge (število kilometrov narašča od začetne do končne operativne točke).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.0.0.0.5

Dolžina odseka proge

Dolžina med operativnima točkama na začetku in koncu odseka proge.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.0.0.0.6

Vrsta odseka proge

Vrsta odseka proge, ki izraža obseg predloženih podatkov in je odvisna od tega, ali povezuje operativne točke, ustvarjene z razdelitvijo velikega vozlišča na več operativnih točk, ali ne.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.0.0.1

Posebni parametri za navodilo o poti (posebne tehnične značilnosti)

1.1.0.0.1.1

Poklicna tveganja – lokacije, kjer lahko izstop predstavlja nevarnost za strojevodjo

Well Known Text, mnogokotna oblika

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.0.0.1.2

Delovni jezik

Jezik ali jeziki za izmenjavo operativnih ali varnostnih sporočil med osebjem upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, ki se uporabljajo med vsakodnevnim obratovanjem upravljavca infrastrukture ter so objavljeni v njegovem programu omrežja.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.0.0.1.3

Prometni režim

Vrsta dvotirne proge

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1

VOZNI TIR

1.1.1.0.0

Splošne informacije

1.1.1.0.0.1

Identifikacija tira

Enotna identifikacija tira ali enotna številka tira znotraj odseka proge.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.0.0.2

Običajna smer vožnje

Običajna smer vožnje je:

—

ista kot smer, določena z začetkom in koncem odseka proge: (N),

| — | nasprotna smeri, določeni z začetkom in koncem odseka proge: (O), |
| --- | --- |

—

nasprotna smeri, določeni z začetkom in koncem odseka proge: (O),

| — | obe smeri: (B). |
| --- | --- |

—

obe smeri: (B).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.0.0.3

Oznake razdalj ob progi (pogostost, videz in položaj)

[NNNN] – pogostost v metrih

Videz – izbirni seznam

[L/D] – stran vzdolž proge, na kateri je nameščena oznaka ob progi (levo ali desno)

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.0.1

Topološke informacije

1.1.1.0.1.1

Točen geografski opis

Niz (linestring) Well Known Text, ki predstavlja geografsko obliko tira

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.0.1.2

Povezljivost tirov z operativnimi točkami

Prvi niz znakov edinstveno označuje tir znotraj operativne točke na začetku, ki je povezan s tem tirom.

Drugi niz znakov edinstveno označuje tir znotraj operativne točke na koncu, ki je povezan s tem tirom.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.1

Podsistem infrastruktura

1.1.1.1.1

Izjave o verifikaciji tira

1.1.1.1.1.1

ES-izjava o verifikaciji tira v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI), ki se uporabljajo za podsistem infrastruktura

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250 (1).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.1.2

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU (2)) za tir v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem infrastruktura

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2

Parameter zmogljivosti

1.1.1.1.2.1

Razvrstitev tira v okviru vseevropskega omrežja (TEN)

Navedba dela vseevropskega omrežja, kamor spada tir.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.1.2

Identiteta geografskega informacijskega sistema TEN (ID GIS)

Navedba ID GIS dela podatkovne zbirke TEN-T, ki mu pripada tir.

1. januar 2021

1.1.1.1.2.2

Kategorija proge

Razvrstitev proge v skladu s TSI infrastruktura.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.3

Del koridorja za železniški tovorni promet

Navedba, ali je proga vključena v koridor za železniški tovorni promet.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.4

Možnost obremenitve

Kombinacija kategorije proge in hitrosti na najšibkejši točki tira.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.4.1

Nacionalna klasifikacija za možnost obremenitve

Nacionalna klasifikacija za možnost obremenitve.

16. januar 2020

1.1.1.1.2.4.2

Skladnost struktur z obremenitvenim modelom za visoke hitrosti (High Speed Load Model – HSLM)

Za odseke proge z najvišjo dovoljeno hitrostjo 200 km/h ali več.

Informacije glede postopka, ki ga je treba uporabiti za izvedbo dinamičnega preverjanja združljivosti.

16. januar 2020

1.1.1.1.2.4.3

Železniška lokacija struktur, za katere se zahtevajo posebna preverjanja

Lokalizacija struktur, za katere se zahtevajo posebna preverjanja.

16. januar 2020

1.1.1.1.2.4.4

Dokument s postopki za statična in dinamična preverjanja združljivosti poti

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture v dveh jezikih EU in hrani Agencija:

| — | z natančnimi postopki za statična in dinamična preverjanja združljivosti poti
  ali |
| --- | --- |

—

z natančnimi postopki za statična in dinamična preverjanja združljivosti poti

ali

| — | z ustreznimi informacijami za izvajanje preverjanj določenih struktur. |
| --- | --- |

—

z ustreznimi informacijami za izvajanje preverjanj določenih struktur.

16. januar 2020

1.1.1.1.2.5

Največja dovoljena hitrost

Nazivna največja obratovalna hitrost na progi kot rezultat značilnosti podsistemov infrastruktura, energija ter vodenje-upravljanje in signalizacija, izražena v kilometrih na uro.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.6

Temperaturni razpon

Temperaturni razpon za neomejen dostop do proge v skladu z evropskim standardom.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.7

Največja višina

Najvišja točka odseka proge nad morsko gladino glede na vertikalni datum Normal Amsterdam’s Peil (NAP).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.2.8

Obstoj neugodnih podnebnih razmer

Podnebne razmere na progi so neugodne glede na evropski standard.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.3

Profil proge

1.1.1.1.3.1.1

Profili

Profili, kot so določeni v evropskem standardu, ali drugi lokalni profili, vključno s spodnjim ali zgornjim delom.

V skladu s točko 7.3.2.2 TSI lokomotive in potniška tirna vozila odseki prog omrežja Združenega kraljestva (Velika Britanija) morda nimajo referenčnega profila.

16. januar 2020

1.1.1.1.3.1.2

Železniška lokacija določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja

Lokacija določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja zaradi odstopanj od profilov iz 1.1.1.1.3.1.1.

16. januar 2020

1.1.1.1.3.1.3

Dokument s prečnim presekom določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture in hrani Agencija, s prečnim presekom določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja zaradi odstopanj od profilov iz 1.1.1.1.3.1.1. Po potrebi se lahko dokumentu s prečnim presekom priložijo navodila za preverjanje za posamezno točko.

16. januar 2020

1.1.1.1.3.4

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zamenljivimi tovorišči

Šifriranje za kombinirani prevoz z zamenljivimi tovorišči (za vse proge za tovorni in mešani promet) v skladu s specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka A-1

Najpozneje do 16. marca 2019 za proge, ki so del vseevropskega omrežja (TEN) (1.1.1.1.2.1)

Za proge zunaj TEN (1.1.1.1.2.1), če podatki še niso posredovani, na utemeljeno zahtevo:

– če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi,

– če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi.

1.1.1.1.3.5

Standardna številka profila za kombinirani prevoz s polpriklopniki

Šifriranje za kombinirani prevoz s polpriklopniki (za vse proge za tovorni in mešani promet) v skladu s specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka A-1

Najpozneje do 16. marca 2019 za proge, ki so del vseevropskega omrežja (TEN) (1.1.1.1.2.1)

Za proge zunaj TEN (1.1.1.1.2.1), če podatki še niso posredovani, na utemeljeno zahtevo:

| — | če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi, |
| --- | --- |

—

če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi,

| — | če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi. |
| --- | --- |

—

če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi.

1.1.1.1.3.5.1

Posebne informacije

Katere koli ustrezne informacije upravljavca infrastrukture v zvezi s profilom proge.

1. januar 2021

1.1.1.1.3.6

Naklonski profil

Zaporedje vrednosti naklonov in mest spremembe naklona.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.3.7

Najmanjši polmer horizontalnega loka zavoja

Polmer najmanjšega horizontalnega loka tira v metrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.3.8

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z zabojniki

Šifriranje za kombinirani prevoz z zabojniki (za vse proge za tovorni in mešani promet) v skladu s specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka A-1

12 mesecev po sprejetju navodil za člen 7 za proge, ki spadajo v TEN (1.1.1.1.2.1)

Za proge zunaj TEN (1.1.1.1.2.1), če podatki še niso posredovani, na utemeljeno zahtevo:

| — | če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi, |
| --- | --- |

—

če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi,

| — | če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi. |
| --- | --- |

—

če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi.

1.1.1.1.3.9

Standardna številka profila za kombinirani prevoz z valjčnimi enotami

Šifriranje za kombinirani prevoz z valjčnimi enotami (za vse proge za tovorni in mešani promet) v skladu s specifikacijo iz indeksa [B] Dodatka A-1

12 mesecev po sprejetju navodil za člen 7 za proge, ki spadajo v TEN (1.1.1.1.2.1)

Za proge zunaj TEN (1.1.1.1.2.1), če podatki še niso posredovani, na utemeljeno zahtevo:

| — | če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi, |
| --- | --- |

—

če so podatki na voljo, objava šifriranja en mesec po zahtevi,

| — | če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi. |
| --- | --- |

—

če podatki niso na voljo in so potrebne meritve na terenu, objava šifriranja eno leto po zahtevi.

1.1.1.1.4

Parametri tira

1.1.1.1.4.1

Nazivna tirna širina

Vrednost, izražena v milimetrih, ki označuje tirno širino.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.4.2

Primanjkljaj nadvišanja

Največji primanjkljaj nadvišanja, izražen v milimetrih, je razlika med uporabljenim nadvišanjem in višjim teoretičnim nadvišanjem, za katero je bila zasnovana proga.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.4.3

Nagib tirnice

Kot, ki določa nagib glave tirnice glede na vozno površino.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.4.4

Obstoj tirne grede

Določa, ali ima konstrukcija tira pragove nameščene v tirno gredo ali ne.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.5

Kretnice in križišča

1.1.1.1.5.1

Skladnost obratovalnih vrednosti za kretnice in križišča s TSI

Kretnice in križišča se vzdržujejo v skladu z obratovalno omejitvijo iz TSI.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.5.2

Najmanjši premer kolesa za nepremična dvojna srca kretnic

Največja nevodena dolžina nepremičnih dvojnih src kretnic temelji na najmanjšem premeru kolesa v obratovanju, izraženem v milimetrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.6

Odpor tira na dejanske obremenitve

1.1.1.1.6.1

Največji pojemek vlaka

Omejitev za vzdolžni odpor tira, podana kot največji dovoljeni pojemek vlaka in izražena v metrih na sekundo na kvadrat.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.6.2

Uporaba zavor na vrtinčne tokove

Navedba omejitev v zvezi z uporabo zavor na vrtinčne tokove.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.6.3

Uporaba magnetnih zavor

Navedba omejitev v zvezi z uporabo magnetnih zavor.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.6.4

Dokument s pogoji za uporabo zavor na vrtinčne tokove

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture v dveh jezikih EU in hrani Agencija, s pogoji za uporabo zavor na vrtinčne tokove iz 1.1.1.1.6.2.

16. januar 2020

1.1.1.1.6.5

Dokument s pogoji za uporabo magnetnih zavor

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture v dveh jezikih EU in hrani Agencija, s pogoji za uporabo magnetnih zavor iz 1.1.1.1.6.3.

16. januar 2020

1.1.1.1.7

Zdravje, varnost in okolje

1.1.1.1.7.1

Prepovedana uporaba naprave za mazanje sledilnega venca

Navedba, ali je uporaba vgrajene naprave za mazanje sledilnega venca prepovedana.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.7.2

Obstoj nivojskih prehodov

Navedba, ali na odseku proge obstajajo nivojski prehodi (vključno s prehodi za pešce).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.7.3

Dovoljeno pospeševanje blizu nivojskega prehoda

Obstoj omejitve pospeševanja vlaka, če se ustavlja ali pridobiva hitrost blizu nivojskega prehoda, izražene s specifično referenčno krivuljo pospeška.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.7.4

Obstoj detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi (HABD)

Obstoj HABD ob progi

16. januar 2020

1.1.1.1.7.5

HABD ob progi skladen s TSI

Specifično za francosko, italijansko in švedsko omrežje.

Detektor pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi skladen s TSI.

16. januar 2020

1.1.1.1.7.6

Identifikacija HABD ob progi

Specifično za francosko, italijansko in švedsko omrežje.

Uporablja se, če HABD ob progi ni skladen s TSI; identifikacija detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi.

16. januar 2020

1.1.1.1.7.7

Generacija HABD ob progi

Specifično za francosko, italijansko in švedsko omrežje.

Generacija detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi.

16. januar 2020

1.1.1.1.7.8

Železniška lokacija HABD ob progi

Specifično za francosko, italijansko in švedsko omrežje.

Uporablja se, če HABD ob progi ni skladen s TSI; lokalizacija detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi.

16. januar 2020

1.1.1.1.7.9

Smer merjenja HABD ob progi

Specifično za francosko, italijansko in švedsko omrežje.

Uporablja se, če HABD ob progi ni skladen s TSI; smer merjenja detektorja pregretosti ohišja osnega ležaja ob progi.

Če je smer merjenja:

| — | ista kot smer, določena z začetkom in koncem odseka proge: (N), |
| --- | --- |

—

ista kot smer, določena z začetkom in koncem odseka proge: (N),

| — | nasprotna smeri, določeni z začetkom in koncem odseka proge: (O), |
| --- | --- |

—

nasprotna smeri, določeni z začetkom in koncem odseka proge: (O),

| — | obe smeri: (B). |
| --- | --- |

—

obe smeri: (B).

16. januar 2020

1.1.1.1.7.10

Zahtevani stalni rdeči luči

Odseki, kjer se zahtevata dve stalni rdeči luči v skladu s TSI vodenje in upravljanje prometa

1. januar 2021

1.1.1.1.7.11

Uvrstitev med tišje poti

Spada med ‚tišje poti‘ v skladu s členom 5b TSI hrup

1. januar 2021

1.1.1.1.7.12

Dovoljenje za uporabo odsevnih plošč

Odseki, na katerih je dovoljena uporaba odsevnih plošč na železniških tovornih koridorjih, da se prednostno razvrstijo trenutna ozka grla. Poseben primer za Belgijo, Francijo, Italijo, Portugalsko in Španijo do 1. 1. 2026

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.1.7.12.1

Pogoji za uporabo odsevnih plošč

Podrobnosti o morebitnih pogojih za uporabo odsevnih plošč na tovornih koridorjih. Posebni primer za Portugalsko in Španijo do 1. 1. 2025 ter Belgijo in Francijo do 1. 1. 2026

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.1.8

Predor

1.1.1.1.8.1

Oznaka upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.2

Identifikacija predora

Enotna identifikacija predora ali enotna številka v državi članici.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.3

Začetek predora

Zemljepisne koordinate v decimalnih stopinjah in kilometrih proge na začetku predora.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.4

Konec predora

Zemljepisne koordinate v decimalnih stopinjah in kilometrih proge na koncu predora.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.5

ES-izjava o verifikaciji v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za železniški predor

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.6

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU) v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za železniški predor

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.7

Dolžina predora

Dolžina predora v metrih od vhodnega do izhodnega portala.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.8

Površina prečnega prereza

Najmanjša površina prečnega prereza predora v kvadratnih metrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.8.1

Skladnost predora s TSI infrastruktura

Skladnost predora s TSI infrastruktura pri najvišji dovoljeni hitrosti

1. januar 2021

1.1.1.1.8.8.2

Dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture, z natančnim opisom predora

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture in hrani Agencija, z natančnim opisom svetlega profila in geometrije predora.

1. januar 2021

1.1.1.1.8.9

Obstoj načrta za ravnanje v izrednih razmerah

Navedba, ali obstaja načrt za ravnanje v izrednih razmerah.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.10

Kategorija požarne varnosti za potrebna tirna vozila

Kategorija požara v potniškem vlaku v skladu s točko 4.1.4 TSI lokomotive in potniška tirna vozila

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.11

Nacionalna kategorija požarne varnosti za potrebna tirna vozila

Kategorizacija tega, kako bo potniški vlak ob požaru na njem še naprej obratoval določeno časovno obdobje.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.1.8.12

Obstoj evakuacijskih poti

Navedba o obstoju evakuacijskih poti

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.1.8.12.1

Lokacija evakuacijskih poti

Vrednost, navedena kot kilometrsko mesto začetka evakuacijske poti, in dolžina v m. Ponovljive vrednosti za vsako lokacijo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.1.8.13

Obstoj točk za evakuacijo in reševanje

Navedba obstoja točk za evakuacijo in reševanje

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.1.8.13.1

Lokacija točk za evakuacijo in reševanje

Vrednost, navedena kot kilometrsko mesto začetka točke za evakuacijo in reševanje, in dolžina v m. Ponovljive vrednosti za vsako lokacijo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.2

Podsistem energija

1.1.1.2.1

Izjave o verifikaciji tira

1.1.1.2.1.1

ES-izjava o verifikaciji tira v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem energija

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.1.2

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU) za tir v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem energija

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.2

Sistem voznih vodov

1.1.1.2.2.1.1

Vrsta sistema voznih vodov

Navedba vrste sistema voznih vodov.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.2.1.2

Sistem za oskrbo z energijo (napetost in frekvenca)

Navedba vlečnega napajalnega sistema (nazivna napetost in frekvenca).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.2.1.3

Umax2 za francosko omrežje

Najvišja nestalna napetost (Umax2) za Francijo na progah, ki niso skladne z vrednostmi, opredeljenimi v specifikaciji iz indeksa [1] Dodatka A-2

16. januar 2020

1.1.1.2.2.2

Največji vlakovni tok

Navedba največjega dovoljenega vlakovnega toka, izraženega v amperih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.2.3

Največji tok v mirovanju na odjemnik toka

Navedba največjega dovoljenega vlakovnega toka v mirovanju, izraženega v amperih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019 za enosmerne sisteme (DC)

30. junij 2024 za izmenične sisteme (AC)

1.1.1.2.2.4

Dovoljenje za regenerativno zaviranje

Navedba, ali je regenerativno zaviranje dovoljeno, ni dovoljeno ali je dovoljeno pod posebnimi pogoji.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.2.4.1

Pogoji, ki se uporabljajo v zvezi z regenerativnim zaviranjem

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so določeni pogoji, ki se uporabljajo v zvezi z regenerativnim zaviranjem

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.2.2.5

Največja višina kontaktnega vodnika

Navedba največje višine kontaktnega vodnika, izražene v metrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.2.6

Najmanjša višina kontaktnega vodnika

Navedba najmanjše višine kontaktnega vodnika, izražene v metrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.3

Odjemnik toka

1.1.1.2.3.1

Sprejete glave odjemnikov toka, skladne s TSI

Navedba glav odjemnikov toka, skladnih s TSI, ki se lahko uporabljajo.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.3.2

Druge sprejete glave odjemnikov toka

Navedba glav odjemnikov toka, ki se lahko uporabljajo.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.3.3

Zahteve glede števila dvignjenih odjemnikov toka in razmikov med njimi pri določeni hitrosti

Navedba največjega dovoljenega števila dvignjenih odjemnikov toka na vlak in najmanjšega razmika med središčnicama sosednjih glav odjemnikov toka, izraženega v metrih, pri določeni hitrosti.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.3.4

Dovoljeni material kontaktnih gibljivih vezi

Navedba, kateri materiali kontaktnih gibljivih glav se lahko uporabljajo.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.4

Odseki ločevanja voznega voda

1.1.1.2.4.1.1

Ločevanje faz

Navedba obstoja ločevanja faz in zahtevanih informacij.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.4.1.2

Informacije o ločevanju faz

Navedba več zahtevanih informacij o ločevanju faz.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.4.2.1

Ločevanje sistemov

Navedba obstoja ločevanja sistemov.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.4.2.2

Informacije o ločevanju sistemov

Navedba več zahtevanih informacij o ločevanju sistemov.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.4.3

Razdalja med tablo in koncem ločevanja faz

Specifično za preverjanje združljivosti poti v francoskem omrežju.

Razdalja med tablo, ki vozniku dovoljuje ‚dvig odjemnika toka‘ ali ‚vklop odklopnika‘, potem ko prevozi odsek ločevanja faz in konca ločevanja faz.

16. januar 2020

1.1.1.2.5

Zahteve za tirna vozila

1.1.1.2.5.1

Zahtevane omejitve toka ali električne energije na vozilu

Navedba, ali se zahteva funkcija omejitve toka ali električne energije na vozilih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.5.2

Dovoljena kontaktna sila

Navedba dovoljene kontaktne sile, izražene v newtonih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.5.3

Zahtevana samodejna naprava za spuščanje

Navedba, ali se na vozilu zahteva samodejna naprava za spuščanje (ADD).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.2.5.4

Dokument z omejitvijo glede porabe energije za posebne električne vlečne enote

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so navedene omejitve v zvezi s porabo električne energije določenih električnih vlečnih enot

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.1.1.2.5.5

Dokument z omejitvijo v zvezi s položajem večsistemske vlečne enote zaradi skladnosti z ločevanjem voznega voda

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so navedene omejitve v zvezi s položajem večsistemske vlečne enote zaradi skladnosti z ločevanjem voznega voda

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

1.1.1.3.1

Izjave o verifikaciji tira

1.1.1.3.1.1

ES-izjava o verifikaciji tira v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.1.2

Popravki napak za ERTMS, ki se zahtevajo za naprave na vozilu

Seznam nesprejemljivih napak, ki vplivajo na omrežje upravljavca infrastrukture in jih je treba odpraviti v napravah na vozilu v skladu s točko 7.2.10.3 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija v zvezi z vzdrževanjem specifikacij.

12 mesecev po začetku veljavnosti TSI vodenje-upravljanje in signalizacija in najmanj 12 mesecev po objavi navodil za uporabo člena 7.

1.1.1.3.2

Zaščitni sistem vlakov (ETCS), skladen s TSI

1.1.1.3.2.1

Stopnja evropskega sistema za nadzor vlakov (European Train Control System – ETCS)

Stopnja aplikacije ETCS, povezana z opremo ob progi.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.2.2

Osnovna konfiguracija ETCS

Osnovna konfiguracija ETCS, nameščenega ob progi.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.2.3

Funkcija in-fill ETCS, potrebna za dostop do proge

Navedba, ali je iz varnostnih razlogov za dostop do proge zahtevana funkcija in-fill.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.2.4

Funkcija in-fill ETCS, nameščena ob progi

Informacije o nameščeni opremi ob progi, ki je sposobna prenašati informacije in-fill prek zanke ali globalnega sistema mobilnih komunikacij – železnica (GSM-R) za naprave stopnje 1.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.2.5

Izvedena nacionalna aplikacija ETCS Packet 44

Navedba, ali se podatki za nacionalne aplikacije prenašajo med tirom in vlakom.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.2.6

Obstoj obratovalnih omejitev ali pogojev

Navedba, ali obstajajo omejitve ali pogoji zaradi delne usklajenosti s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.2.8

Potrditev celovitosti vlaka iz vozila (ne s strani strojevodje), potrebna za dostop do proge

Navedba, ali je iz varnostnih razlogov za dostop do proge zahtevana potrditev celovitosti vlaka iz vozila.

16. januar 2020

1.1.1.3.2.9

Združljivost s sistemom ETCS

Zahteve ETCS, uporabljene za dokazilo o tehnični združljivosti.

16. januar 2020

1.1.1.3.2.10

Različica ETCS M

Različica ETCS M v skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

1. januar 2021

1.1.1.3.2.11

Podatki iz vozila o varni dolžini sestave vlaka, ki so potrebni za dostop do proge, in raven SIL

Navedba, ali so za dostop do proge iz varnostnih razlogov potrebne informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, in navedba zahtevane stopnje varnostne integritete.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.12

Ali so naprave ETCS ob progi projektirane tako, da prenašajo pogoje na progi?

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

Če naprave ob progi ne zagotavljajo podatkov o pogojih na progi, mora biti strojevodja o takih pogojih obveščen z alternativnimi metodami.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.12.1

Pogoji na progi, ki se lahko prenašajo

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.13

Naprave ETCS ob progi izvajajo postopek za nivojski prehod ali enakovredno rešitev

Če se v napravah ob progi ne izvaja nobena rešitev, ki bi zajemala okvarjene nivojske prehode (ki so običajno zaščiteni s tehničnim sistemom), se morajo strojevodje ravnati po navodilih, prejetih iz drugih virov.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.14

Primanjkljaj nadvišanja, ki se uporablja za osnovni statični hitrostni profil (Static Speed Profile – SSP)

Bistvene informacije za strojevodje vlakov s slabšim (manjšim) dopustnim primanjkljajem nadvišanja od tistih, za katere naprave ETCS ob progi zagotavljajo statične hitrostne profile (SSP), v povezavi z 1.1.1.3.2.14.1.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.14.1

Druge kategorije vlakov glede na primanjkljaj nadvišanja, za katere je ETCS ob progi konfiguriran tako, da zagotavlja SSP

Bistvene informacije za strojevodje vlakov s slabšim (manjšim) dopustnim primanjkljajem nadvišanja od tistih, za katere naprave ETCS ob progi zagotavljajo statične hitrostne profile (SSP), v povezavi z 1.1.1.3.2.14.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.15

Razlogi, zaradi katerih lahko radijski blokovni center (RBC) ETCS zavrne vlak

Seznam primerov, za katere veljajo odločitve upravljavca infrastrukture glede konstruiranja sistema v skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16

Nacionalne vrednosti ETCS

1.1.1.3.2.16.1

D_NVROLL

Parameter, ki ga ETCS na vozilu uporablja za nadzor dovoljene prevožene razdalje v okviru zaščite pred nehotenim premikanjem in zaščite pred vzvratnim premikanjem, v metrih.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.2

Q_NVEMRRLS –

Kvalifikator, ki opredeljuje, ali se lahko uporaba zasilne zavore iz razlogov, ki niso prisilno zaviranje, prekliče takoj, ko ni več pogojev zanjo, ali ko vlak popolnoma obmiruje.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.3

V_NVALLOWOVTRP –

Omejitev hitrosti, ki strojevodji omogoča, da izbere funkcijo ‚Neupoštevanje‘, v km/h.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.4

V_NVSUPOVTRP –

Omejitev hitrosti pri neupoštevanju, ki se nadzoruje, ko je funkcija ‚neupoštevanje‘ aktivna, v km/h.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.5

D_NVOVTRP

Največja razdalja za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka, v metrih.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.6

T_NVOVTRP –

Najdaljši čas za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka, v sekundah.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.7

D_NVPOTRP –

Največja razdalja za vzvratno vožnjo v načinu po prisilnem zaviranju, v metrih.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.8

T_NVCONTACT –

Najdaljši čas brez sporočila radijskega blokovnega centra glede varnosti, preden vlak reagira, v sekundah.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.9

M_NVCONTACT –

Odziv sistema na vlaku, ko poteče T_NVCONTACT

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.10

M_NVDERUN –

Vnos ID strojevodje je dovoljen med obratovanjem V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.11

Q_NVDRIVER_ADHES –

Kvalifikator, ki določa, ali lahko strojevodja spremeni faktor adhezije, ki ga ETCS na vozilu uporablja za izračun zavornih krivulj.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.12

Q_NVSBTSMPERM

Dovoljenje za uporabo delovne zavore pri spremljanju ciljne hitrosti

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.16.13

Nacionalne vrednosti, uporabljene za model zaviranja

Niz parametrov za prilagajanje zavornih krivulj, ki jih izračuna sistem ETCS na vozilu, za zagotovitev ujemanja s pribitki glede točnosti in zmogljivosti ter varnostnimi pribitki, ki jih določi upravljavec infrastrukture.

Kopira vsebino paketa (Packet) 3 ali paketa 203, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [C] Dodatka A-1.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.17

Identifikacija in telefonska številka radijskega blokovnega centra ERTMS/ETCS

Enotna identifikacija radijskega blokovnega centra (RBC) (NID_C+NID_RBC) in klicna številka (NID_RADIO), kot sta opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.18

Velika kovinska masa

Navedba obstoja kovinske mase, ki je v bližini lokacije in lahko moti branje informacij iz baliz s strani sistema na vozilu.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.2.19

Funkcionalnosti različice sistema ETCS 2.2 ali 3.0, ki se bodo zahtevale v naslednjih petih letih

Seznam funkcionalnosti različice sistema ETCS 2.2 ali 3.0, ki se bodo zahtevale v naslednjih petih letih v skladu s točko 6.1.1.2 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter Dodatkom G.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.3

Radio (RMR), skladen s TSI

1.1.1.3.3.1

Različica GSM-R

Specifikacija v zvezi s funkcionalnimi zahtevami GSM-R in specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami v skladu s specifikacijo iz indeksa [E] oziroma indeksa [F] Dodatka A-1, številke različice, nameščene ob progi.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.3.2

Število aktivnih mobilnih naprav GSM-R (EDOR) ali hkratnih komunikacijskih sej na vlaku za stopnjo 2 ETCS, potrebnih za nemoteno prehajanje med radijskimi blokovnimi centri

Število hkratnih komunikacijskih sej na vlaku za stopnjo 2 ETCS, potrebnih za nemoteno obratovanje vlaka. To je povezano z upravljanjem komunikacijskih sej s strani radijskih blokovnih centrov (RBC). Ni odločilno za varnost in ne zadeva interoperabilnosti.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.3.3

Neobvezne funkcije GSM-R

Uporaba neobveznih funkcij GSM-R, ki lahko izboljšajo obratovanje na progi. Namenjene so le za informativne namene in ne za merila za dostop do omrežja.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.3.3.1

Dodatne informacije o značilnostih omrežja

Morebitne dodatne informacije o značilnostih omrežja ali ustrezen dokument, ki ga da na voljo upravljavec omrežja in hrani Agencija, npr. stopnja motenj, na podlagi katerih se izda priporočilo o dodatni zaščiti na vlaku.

1. januar 2021

1.1.1.3.3.3.2

GPRS za ETCS

Navedba, ali je mogoče za ETCS uporabiti GPRS.

1. januar 2021

1.1.1.3.3.3.3

Območje izvajanja GPRS

Navedba območja, na katerem je mogoče za ETCS uporabiti GPRS.

1. januar 2021

1.1.1.3.3.4

Uporaba skupine 555 za GSM-R

Navedba, ali se uporablja skupina 555.

16. januar 2020

1.1.1.3.3.5

Omrežja GSM-R, ki jih pokriva pogodba o gostovanju

Seznam omrežij GSM-R, ki jih pokriva pogodba o gostovanju.

16. januar 2020

1.1.1.3.3.6

Obstoj GSM-R gostovanja v javnih omrežjih

Obstoj gostovanja v javnem omrežju

Če je odgovor DA, navedite ime javnega omrežja v okviru parametra 1.1.1.3.3.7:

1. januar 2021

1.1.1.3.3.7

Podrobnosti o GSM-R gostovanju v javnih omrežjih

Če je konfigurirano gostovanje v javnih omrežjih, navedite, v katerih omrežjih, za katere uporabnike in na katerih območjih.

1. januar 2021

1.1.1.3.3.8

Ni pokritosti GSMR

Navedba, če ni pokritosti GSMR.

1. januar 2021

1.1.1.3.3 9

Združljivost glasovnih storitev radijskega sistema

Zahteve za radio, uporabljene za dokazovanje tehnične združljivosti glasovnih storitev.

16. januar 2020

1.1.1.3.3.10

Združljivost podatkovnih storitev radijskega sistema

Zahteve za radio, uporabljene za dokazovanje tehnične združljivosti podatkovnih storitev.

16. januar 2020

1.1.1.3.3.11

Omrežje GSM-R je konfigurirano tako, da omogoča prisilno odjavo funkcionalne številke s strani drugega strojevodje

Od te lastnosti bo odvisno, katere operativne predpise bodo strojevodje in prometniki uporabljali pri obravnavi kabinskih radijskih aparatov, prijavljenih pod napačnimi številkami.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.3.12

ID radijskega omrežja

Enotna identifikacija omrežja GSM-R, v katerem se mora prijaviti kličoča mobilna postaja, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.4

Sistemi za zaznavanje vlaka, opredeljeni na podlagi frekvenčnih pasov

1.1.1.3.4.1

Obstoj sistema za zaznavanje vlaka, ki je v celoti skladen s TSI:

Navedba, ali je nameščen kakršen koli sistem za ugotavljanje lokacije vlaka, ki je v celoti skladen s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.7.1.1

Vrsta sistema za zaznavanje vlaka

Navedba vrst nameščenih sistemov za zaznavanje vlaka.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.4.2

Frekvenčni pasovi za zaznavanje

Pasovi upravljanja frekvence sistemov za zaznavanje vlaka, kot so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [D] Dodatka A-1, in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, če so na voljo

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.4.2.1

Največji interferenčni tok

Največje mejne vrednosti interferenčnega toka, dovoljene za tirne tokokroge, za določen frekvenčni pas.

Za sistem za zaznavanje vlaka, ki je skladen s TSI: 12 mesecev po objavi navodil za člen 7.

Za sistem za zaznavanje vlaka, ki ni skladen s TSI: v zvezi s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

1.1.1.3.4.2.2

Impedanca vozila

Impedanca, kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [D] Dodatka A-1

Za sistem za zaznavanje vlaka, ki je skladen s TSI, 12 mesecev po objavi navodil za člen 7.

Za sistem za zaznavanje vlaka, ki ni skladen s TSI: v zvezi s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

1.1.1.3.4.2.3

Največje vrednosti magnetnega polja

Največje dovoljene mejne vrednosti magnetnega polja za števce osi (v dBμA/m) za določen frekvenčni pas.

Zagotoviti ga je treba v treh smereh

Za sistem za zaznavanje vlaka, ki je skladen s TSI, 12 mesecev po objavi navodil za člen 7.

Za sistem za zaznavanje vlaka, ki ni skladen s TSI: v zvezi s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

1.1.1.3.5

Starejši zaščitni sistemi vlakov

1.1.1.3.5.3

Starejši zaščitni sistem vlaka

Navedba, kateri sistem razreda B je nameščen.

16. januar 2020

1.1.1.3.6

Starejši radijski sistemi

1.1.1.3.6.1

Nameščeni drugi radijski sistemi (starejši radijski sistemi)

Navedba nameščenih starejših radijskih sistemov.

16. januar 2020

1.1.1.3.7

Drugi sistemi za zaznavanje vlaka

1.1.1.3.7.1.2

Vrsta tirnih tokokrogov ali števcev osi, za katere so potrebna posebna preverjanja

Sklic na tehnično specifikacijo sistema za zaznavanje vlaka v skladu s specifikacijo iz indeksa [D] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.7.1.3

Dokument s postopki v zvezi z vrsto sistemov za zaznavanje vlaka iz 1.1.1.3.7.1.2

Elektronski dokument upravljavca infrastrukture, ki ga hrani Agencija, z natančnimi vrednostmi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter specifikacijo iz indeksa [D] Dodatka A-1 za posebno preverjanje, ki ga je treba opraviti pri sistemih za ugotavljanje lokacije vlaka iz točke 1.1.1.3.7.1.2.

V skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter v 12 mesecih po objavi navodil za člen 7.

1.1.1.3.7.1.4

Odsek z omejitvijo zaznavanja vlaka

Specifično za preverjanje združljivosti poti v francoskem omrežju.

16. januar 2020

1.1.1.3.8

Prehodi med sistemi

1.1.1.3.8.1

Obstoj preklapljanja med različnimi zaščitnimi, nadzornimi in opozorilnimi sistemi med obratovanjem

Navedba, ali obstaja preklapljanje med različnimi sistemi med obratovanjem.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.8.1.1

Posebni tehnični pogoji za preklapljanje med različnimi varnostnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi vlakov razreda B

Pogoji za preklapljanje med različnimi varnostnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi vlakov razreda B

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.8.2

Obstoj preklapljanja med različnimi radijskimi sistemi

Navedba, ali med obratovanjem obstaja preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi, ni pa komunikacijskega sistema.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.8.2.1

Posebna navodila za preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so navedena posebna navodila za preklop med različnimi radijskimi sistemi

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.8.3

Posebni tehnični pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so določeni posebni tehnični pogoji, potrebni za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.9

Parametri v zvezi z elektromagnetnimi motnjami

1.1.1.3.9.1

Obstoj in skladnost pravil za magnetna polja, ki jih oddaja vozilo, s TSI

Navedba, ali obstajajo pravila in ali so skladna s TSI.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.9.2

Obstoj in skladnost mejnih vrednosti harmoničnih nihanj v vlečnem toku vozil s TSI

Navedba, ali obstajajo pravila in ali so skladna s TSI.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.10

Sistem ob progi za poslabšane razmere

1.1.1.3.10.1

Stopnja ETCS za poslabšane razmere

Stopnja aplikacije ERTMS/ETCS za poslabšane razmere, povezana z opremo ob progi.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.10.2

Drugi zaščitni, nadzorni in opozorilni sistemi na vlaku za poslabšane razmere

Navedba obstoja drugega sistema za poslabšane razmere, ki ni ETCS.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.11

Zavorni parametri

1.1.1.3.11.1

Zahtevana največja zavorna razdalja

Najvišja vrednost zavorne razdalje vlaka [v metrih] je navedena za najvišjo progovno hitrost.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.1.1.3.11.2

Dodatne informacije, ki jih da na voljo upravljavec infrastrukture

Dodatne informacije, ki jih da na voljo upravljavec infrastrukture, kot je navedeno v točki 4.2.2.6.2 (2) TSI vodenje in upravljanje prometa.

16. januar 2020

1.1.1.3.11.3

Dokumenti v zvezi zavornim učinkom, ki jih da na voljo upravljavec infrastrukture

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture v dveh jezikih EU in hrani Agencija, z dodatnimi informacijami, kot je navedeno v točki 4.2.2.6.2(2) TSI vodenje in upravljanje prometa

16. januar 2020

1.1.1.3.12

Namenoma prazno

1.1.1.3.13

Samodejno obratovanje vlaka (ATO – Automated Train Operation)

1.1.1.3.13.1

Stopnja avtomatizacije ATO

Stopnja avtomatizacije ATO nameščena ob progi.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.13.2

Različica sistema ATO

Različica sistema ATO v skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.13.3

Komunikacijski sistem ATO

Komunikacijski sistemi ATO, podprti z opremo ob progi

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.14

Signal

1.1.1.3.14.1

Ime signala

Identifikator signala.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.14.2

Vrsta signala

Informacije o signalizaciji za pripravo navodila o poti.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.14.3

Lokacija in usmerjenost

Relativni položaj glede na progo z identifikacijo iz parametra 1.1.0.0.0.2, podan v km, in navedba, ali se signal nanaša na običajno ali nasprotno smer tira.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.14.4

Relativna razdalja do nevarnega mesta

Razdalja do nevarnega mesta v metrih.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.14.5

Dolžina območja, kjer postanki niso dovoljeni

Dolžina območja, kjer je prepovedano ustaviti vozilo; vrednost se navede v metrih.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.3.14.6

Geografska lokacija signala

Zemljepisne koordinate v decimalnih stopinjah, ki so običajno navedene za mesto signala.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.4

Predpisi in omejitve

1.1.1.4.1

Obstoj izključno lokalnih predpisov in omejitev

Obstoj izključno lokalnih predpisov in omejitev.

1. januar 2021

1.1.1.4.2

Dokumenti glede izključno lokalnih predpisov ali omejitev, ki jih da na voljo upravljavec infrastrukture.

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture in hrani Agencija, z dodatnimi informacijami.

1. januar 2021

1.1.1.5

Vozila, pri katerih se preverja združljivost poti

1.1.1.5.1

Seznam tipov vozil, za katere je bilo že ugotovljeno, da so združljivi s prometno obremenitvijo in zmogljivostjo infrastrukture za prenašanje obremenitve ter sistemi za zaznavanje vlaka

Upravljavci infrastrukture preko aplikacije RINF prevozniku v železniškem prometu posredujejo informacije v zvezi s seznamom tipov vozil, združljivih s progo, pri katerih so že preverili združljivost s parametrom ‚prometna obremenitev‘ in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve ter sistemi za zaznavanje vlaka, če so take informacije na voljo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.1.1.5.2

Seznam vozil, za katere je bilo že ugotovljeno, da so združljivi s prometno obremenitvijo in zmogljivostjo infrastrukture za prenašanje obremenitve ter sistemi za zaznavanje vlaka

Upravljavci infrastrukture preko aplikacije RINF prevozniku v železniškem prometu posredujejo informacije ali dokument v zvezi s seznamom vozil, združljivih s progo, pri katerih so že preverili združljivost parametra ‚prometna obremenitev‘ in zmogljivost infrastrukture za prenašanje obremenitve ter sisteme za zaznavanje vlaka, če so take informacije na voljo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2

OPERATIVNA TOČKA

1.2.0.0.0

Splošne informacije

1.2.0.0.0.1

Ime operativne točke

Ime je običajno povezano z mestom ali vasjo ali je namenjeno nadzoru prometa.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.0.0.0.2

Enotna identifikacija operativne točke

Oznaka, sestavljena iz oznake države in alfanumerične oznake operativne točke.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.0.0.0.3

Koda primarne lokacije operativne točke

Koda primarne lokacije, ki je bila razvita za izmenjavo informacij v skladu s TSI v zvezi s podsistemom ‚telematske aplikacije‘

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.0.0.0.4

Vrsta operativne točke

Vrsta objekta glede na prevladujoče obratovalne funkcije.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.0.0.0.4.1

Vrsta naprave za spreminjanje tirne širine

Vrsta naprave za spreminjanje tirne širine.

16. januar 2020

1.2.0.0.0.5

Geografska lokacija operativne točke

Zemljepisne koordinate v decimalnih stopinjah, ki so običajno navedene za središče operativne točke.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.0.0.0.6

Železniška lokacija operativne točke

Kilometer, povezan z identifikacijo proge, ki določa lokacijo operativne točke. To je običajno v središču operativne točke.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.0.0.0.7

Shematski pregled operativne točke v digitalni obliki

Shematski pregled operativne točke je na voljo v digitalni obliki

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.0.0.0.7.1

Shematski pregled operativne točke

Dokument s shematskim pregledom operativne točke.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.0.0.0.7.2

Digitalni shematski pregled

Diagramski prikaz operativne točke v lomljeni črti Well Known Text

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.0.0.0.8

Delovni jezik

Jezik ali jeziki za izmenjavo operativnih ali varnostnih sporočil med osebjem upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, ki se uporabljajo med vsakodnevnim obratovanjem upravljavca infrastrukture ter so objavljeni v njegovem programu omrežja.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1

VOZNI TIR

1.2.1.0.0

Splošne informacije

1.2.1.0.0.1

Oznaka upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.0.2

Identifikacija tira

Enotna identifikacija tira ali enotna številka tira znotraj operativne točke.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.1

Izjave o verifikaciji tira

1.2.1.0.1.1

ES-izjava o verifikaciji tira v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem infrastruktura

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.1.2

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU) v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem infrastruktura

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.2

Parametri zmogljivosti

1.2.1.0.2.1

Razvrstitev tira v okviru TEN

Navedba dela vseevropskega omrežja, kamor spada tir.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.2.2

Kategorija proge:

Razvrstitev proge v skladu s TSI infrastruktura.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.2.3

Del koridorja za železniški tovorni promet

Navedba, ali je proga vključena v koridor za železniški tovorni promet.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.3

Profil proge

1.2.1.0.3.4

Profili

Profili, kot so določeni v evropskem standardu, ali drugi lokalni profili, vključno s spodnjim ali zgornjim delom.

16. januar 2020

1.2.1.0.3.5

Železniška lokacija določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja

Lokacija določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja zaradi odstopanj od profilov iz 1.2.1.0.3.4.

16. januar 2020

1.2.1.0.3.6

Dokument s prečnim presekom določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture in hrani Agencija, s prečnim presekom določenih točk, za katere se zahtevajo posebna preverjanja zaradi odstopanj od profilov iz 1.2.1.0.3.4. Po potrebi se lahko dokumentu s prečnim presekom priložijo navodila za preverjanje za posamezno točko.

16. januar 2020

1.2.1.0.4

Parametri tira

1.2.1.0.4.1

Nazivna tirna širina

Vrednost, izražena v milimetrih, ki označuje tirno širino.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.4.2

Uporaba zavor na vrtinčne tokove

Navedba omejitev v zvezi z uporabo zavor na vrtinčne tokove.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.4.3

Uporaba magnetnih zavor

Navedba omejitev v zvezi z uporabo magnetnih zavor.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.5

Predor

1.2.1.0.5.1

Oznaka upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.2

Identifikacija predora

Enotna identifikacija predora ali enotna številka predora v državi članici.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.3

ES-izjava o verifikaciji za predor v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za železniški predor

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.4

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU) za predor v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za železniški predor

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.5

Dolžina predora

Dolžina predora v metrih od vhodnega do izhodnega portala.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.6

Obstoj načrta za ravnanje v izrednih razmerah

Navedba, ali obstaja načrt za ravnanje v izrednih razmerah.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.7

Kategorija požarne varnosti za potrebna tirna vozila

Kategorizacija tega, kako bo potniški vlak ob požaru na njem še naprej obratoval določeno časovno obdobje.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.8

Nacionalna kategorija požarne varnosti za potrebna tirna vozila

Kategorizacija tega, kako bo potniški vlak ob požaru na njem še naprej obratoval določeno časovno obdobje, v skladu z nacionalnimi predpisi, če obstajajo.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.5.9

Dovoljen dizelski ali drug toplotni pogonski sistem

Navedba, ali je v predoru dovoljeno uporabljati dizelski ali drug toplotni pogonski sistem.

1. januar 2021

1.2.1.0.5.10

Obstoj evakuacijskih poti

Navedba o obstoju evakuacijskih poti

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.5.10.1

Lokacija evakuacijskih poti

Vrednost, navedena kot kilometrsko mesto začetka evakuacijske poti, in dolžina v m. Ponovljive vrednosti za vsako lokacijo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.5.11

Obstoj točk za evakuacijo in reševanje

Navedba obstoja točk za evakuacijo in reševanje

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.5.11.1

Lokacija točk za evakuacijo in reševanje

Vrednost, navedena kot kilometrsko mesto začetka točke za evakuacijo in reševanje, in dolžina v m. Ponovljive vrednosti za vsako lokacijo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.6

Peron

1.2.1.0.6.1

Oznaka upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.2

Identifikacija perona

Enotna identifikacija perona ali enotna številka perona znotraj operativne točke.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.3

Razvrstitev perona v okviru TEN

Navaja del vseevropskega omrežja, kamor spada peron.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.4

Uporabna dolžina perona

Največja neprekinjena dolžina (izražena v metrih) tistega dela perona, ob katerem je predvideno ustavljanje vlaka ob običajnih obratovalnih pogojih zaradi vstopa in izstopa potnikov, vključno z ustrezno toleranco pri ustavljanju.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.5

Višina perona

Razdalja med zgornjo površino perona in vozno površino sosednjega tira. Rezultat je nazivna vrednost, izražena v milimetrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.6

Obstoj opreme na peronu za odhod vlaka

Navedba obstoja opreme ali osebja za pomoč vlakovnemu osebju pri odhodu vlaka.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.7

Območje uporabe pripomočkov za vstop na peronu

Informacije o ravni dostopa do vlaka, za katero se lahko uporabljajo pripomočki za vstop.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.1.0.6.8

Ukrivljenost perona

Navedba, da je peron ukrivljen

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.7

Sistem voznih vodov

1.2.1.0.7.1

Dovoljenje za polnjenje sistema za shranjevanje električne energije za vlečne namene v mirovanju

Točka, na kateri upravljavec infrastrukture dovoli polnjenje sistema za shranjevanje električne energije za vlečne namene v mirovanju.

Najpozneje do 30. junija 2024

1.2.1.0.7.2

Dovoljeni pogoji za polnjenje sistema za shranjevanje električne energije za vlečne namene v mirovanju

Pogoji, ki jih določijo upravljavci infrastrukture v skladu s standardiziranim dokumentom.

Najpozneje do 30. junija 2024

1.2.1.0.8

Signal

1.2.1.0.8.1

Ime signala

Identifikator signala.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.8.2

Vrsta signala

Informacije o signalizaciji za pripravo navodila o poti. Ta seznam vključuje ‚fiksne signale, s katerimi so zavarovana nevarna mesta‘.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.8.3

Lokacija in usmerjenost

Relativni položaj glede na nacionalno progo, naveden v km, in navedba, ali se signal nanaša na običajno ali nasprotno smer tira.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.8.4

Relativna razdalja do nevarnega mesta

Razdalja do nevarnega mesta v metrih.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.0.8.5

Geografska lokacija signala

Zemljepisne koordinate v decimalnih stopinjah, ki so običajno navedene za mesto signala.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

1.2.1.1.1

Zaščitni sistem vlakov (ETCS), skladen s TSI

1.2.1.1.1.1

Stopnja evropskega sistema za nadzor vlakov (European Train Control System – ETCS)

Stopnja aplikacije ETCS, povezana z opremo ob progi.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.2

Osnovna konfiguracija ETCS

Osnovna konfiguracija ETCS, nameščenega ob progi.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.3

Funkcija in-fill ETCS, potrebna za dostop do proge

Navedba, ali je iz varnostnih razlogov za dostop do proge zahtevana funkcija in-fill.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.4

Funkcija in-fill ETCS, nameščena ob progi

Informacije o nameščeni opremi ob progi, ki je sposobna prenašati informacije in-fill prek zanke ali globalnega sistema mobilnih komunikacij – železnica (GSM-R) za naprave stopnje 1.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.5

Izvedena nacionalna aplikacija ETCS Packet 44

Navedba, ali se podatki za nacionalne aplikacije prenašajo med tirom in vlakom.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.6

Obstoj obratovalnih omejitev ali pogojev

Navedba, ali obstajajo omejitve ali pogoji zaradi delne usklajenosti s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.8

Potrditev celovitosti vlaka iz vozila (ne s strani strojevodje), potrebna za dostop do proge

Navedba, ali je iz varnostnih razlogov za dostop do proge zahtevana potrditev celovitosti vlaka iz vozila.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.9

Združljivost s sistemom ETCS

Zahteve ETCS, uporabljene za dokazilo o tehnični združljivosti.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.10

Različica ETCS M

Različica ETCS M v skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.11

Podatki iz vozila o varni dolžini sestave vlaka, ki so potrebni za dostop do proge, in ravni SIL

Navedba, ali so za dostop do proge iz varnostnih razlogov potrebne informacije o varni dolžini sestave vlaka iz naprave na vozilu, in navedba zahtevane stopnje varnostne integritete.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.12

Ali so naprave ETCS ob progi projektirane tako, da prenašajo pogoje na progi?

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

Če naprave ob progi ne zagotavljajo podatkov o pogojih na progi, mora biti strojevodja o takih pogojih obveščen z alternativnimi metodami.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.12.1

Pogoji na progi, ki se lahko prenašajo

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.13

Naprave ETCS ob progi izvajajo postopek za nivojski prehod ali enakovredno rešitev

Če se v napravah ob progi ne izvaja nobena rešitev, ki bi zajemala okvarjene nivojske prehode (ki so običajno zaščiteni s tehničnim sistemom), se morajo strojevodje ravnati po navodilih, prejetih iz drugih virov.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.14

Primanjkljaj nadvišanja, ki se uporablja za osnovni statični hitrostni profil (Static Speed Profile – SSP)

Bistvene informacije za strojevodje vlakov s slabšim (manjšim) dopustnim primanjkljajem nadvišanja od tistih, za katere naprave ETCS ob progi zagotavljajo statične hitrostne profile (SSP), v povezavi z 1.2.1.1.1.14.1.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.14.1

Druge kategorije vlakov glede na primanjkljaj nadvišanja, za katere je ETCS ob progi konfiguriran tako, da zagotavlja SSP

Bistvene informacije za strojevodje vlakov s slabšim (manjšim) dopustnim primanjkljajem nadvišanja od tistih, za katere ETCS ob progi zagotavlja statične hitrostne profile (SSP), v povezavi z 1.2.1.1.1.14.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.15

Razlogi, zaradi katerih lahko radijski blokovni center (RBC) ETCS zavrne vlak

Seznam primerov, za katere veljajo odločitve upravljavca infrastrukture glede konstruiranja sistema v skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16

Nacionalne vrednosti ETCS

1.2.1.1.1.16.1

D_NVROLL

Parameter, ki ga ETCS na vozilu uporablja za nadzor dovoljene prevožene razdalje v okviru zaščite pred nehotenim premikanjem in zaščite pred vzvratnim premikanjem, v metrih.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.2

Q_NVEMRRLS

Kvalifikator, ki opredeljuje, ali se lahko uporaba zasilne zavore iz razlogov, ki niso prisilno zaviranje, prekliče takoj, ko ni več pogojev zanjo ali ko vlak popolnoma obmiruje.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.3

V_NVALLOWOVTRP

Omejitev hitrosti, ki strojevodji omogoča, da izbere funkcijo ‚Neupoštevanje‘, v km/h.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.4

V_NVSUPOVTRP

Omejitev hitrosti pri neupoštevanju, ki se nadzoruje, ko je funkcija ‚neupoštevanje‘ aktivna, v km/h.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.5

D_NVOVTRP

Največja razdalja za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka, v metrih.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.6

T_NVOVTRP

Najdaljši čas za neupoštevanje prisilnega zaviranja vlaka, v sekundah.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.7

D_NVPOTRP

Največja razdalja za vzvratno vožnjo v načinu po prisilnem zaviranju, v metrih.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.8

T_NVCONTACT

Najdaljši čas brez varnega sporočila radijskega blokovnega centra, preden vlak reagira, v sekundah.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.9

M_NVCONTACT

Odziv sistema na vlaku, ko poteče T_NVCONTACT

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.10

M_NVDERUN

Vnos ID strojevodje je dovoljen med obratovanjem V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.11

Q_NVDRIVER_ADHES

Kvalifikator, ki določa, ali lahko strojevodja spremeni faktor adhezije, ki ga ETCS na vozilu uporablja za izračun zavornih krivulj.

V skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.12

Q_NVSBTSMPERM

Dovoljenje za uporabo delovne zavore pri spremljanju ciljne hitrosti

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.16.13

Nacionalne vrednosti, ki se uporabljajo za model zaviranja

Niz parametrov za prilagajanje zavornih krivulj, ki jih izračuna sistem ETCS na vozilu, za zagotovitev ujemanja s pribitki glede točnosti in zmogljivosti ter varnostnimi pribitki, ki jih določi upravljavec infrastrukture.

Kopira vsebino paketa (Packet) 3 ali paketa 203, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.17

Identifikacija in telefonska številka radijskega blokovnega centra ERTMS/ETCS

Enotna identifikacija radijskega blokovnega centra (RBC) (NID_C+NID_RBC) in klicna številka (NID_RADIO), kot sta opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.18

Velika kovinska masa

Navedba obstoja kovinske mase, ki je v bližini lokacije in bi lahko motila branje informacij iz baliz s strani sistema na vozilu.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.1.19

Popravki napak za ETCS, ki se zahtevajo za naprave na vozilu

Seznam nesprejemljivih napak, ki vplivajo na omrežje upravljavca infrastrukture in jih je treba odpraviti v napravah na vozilu v skladu s točko 7.2.10.3 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija v zvezi z vzdrževanjem specifikacij.

12 mesecev po začetku veljavnosti TSI vodenje-upravljanje in signalizacija in najmanj 12 mesecev po objavi navodil za uporabo člena 7.

1.2.1.1.1.20

Funkcionalnosti različice sistema ETCS 2.2 ali 3.0, ki se bodo zahtevale v naslednjih petih letih

Seznam funkcionalnosti različice sistema ETCS 2.2 ali 3.0, ki se bodo zahtevale v naslednjih petih letih v skladu s točko 6.1.1.2 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter Dodatkom G.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2

Radio (RMR), skladen s TSI

1.2.1.1.2.1

Različica GSM-R

Specifikacija v zvezi s funkcionalnimi zahtevami GSM-R in specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami v skladu s specifikacijo iz indeksa [E] oziroma indeksa [F] Dodatka A-1, številke različice, nameščene ob progi.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.2

Število aktivnih mobilnih naprav GSM-R (EDOR) ali hkratnih komunikacijskih sej na vlaku za stopnjo 2 ETCS, potrebnih za nemoteno prehajanje med radijskimi blokovnimi centri

Število hkratnih komunikacijskih sej na vlaku za stopnjo 2 ETCS, potrebnih za nemoteno obratovanje vlaka. To je povezano z upravljanjem komunikacijskih sej s strani radijskih blokovnih centrov (RBC). Ni odločilno za varnost in ne zadeva interoperabilnosti.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.3

Neobvezne funkcije GSM-R

Uporaba neobveznih funkcij GSM-R, ki lahko izboljšajo obratovanje na progi. Namenjene so le za informativne namene in ne za merila za dostop do omrežja.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.3.1

Dodatne informacije o značilnostih omrežja

Morebitne dodatne informacije o značilnostih omrežja ali ustrezen dokument, ki ga da na voljo upravljavec omrežja in hrani Agencija, npr. stopnja motenj, na podlagi katerih se izda priporočilo o dodatni zaščiti na vlaku.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.3.2

GPRS za ETCS

Navedba, ali je mogoče za ETCS uporabiti GPRS.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.3.3

Območje izvajanja GPRS

Navedba območja, na katerem je mogoče za ETCS uporabiti GPRS.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.4

Uporaba skupine 555 za GSM-R

Navedba, ali se uporablja skupina 555.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.5

Omrežja GSM-R, ki jih pokriva pogodba o gostovanju

Seznam omrežij GSM-R, ki jih pokriva pogodba o gostovanju.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.6

Obstoj GSM-R gostovanja v javnih omrežjih

Obstoj gostovanja v javnem omrežju

Če je odgovor DA, navedite ime javnega omrežja v okviru parametra 1.2.1.1.2.7:

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.7

Podrobnosti o GSM-R gostovanju v javnih omrežjih

Če je konfigurirano gostovanje v javnih omrežjih, navedite, v katerih omrežjih, za katere uporabnike in na katerih območjih.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.8

Ni pokritosti GSMR

Navedba, če ni pokritosti GSMR.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.9

Združljivost glasovnih storitev radijskega sistema

Zahteve za radio, uporabljene za dokazovanje tehnične združljivosti glasovnih storitev.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.10

Združljivost podatkovnih storitev radijskega sistema

Zahteve za radio, uporabljene za dokazovanje tehnične združljivosti podatkovnih storitev.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.11

Omrežje GSM-R je konfigurirano tako, da omogoča prisilno odjavo funkcionalne številke s strani drugega strojevodje

Od te lastnosti bo odvisno, katere operativne predpise bodo strojevodje in prometniki uporabljali pri obravnavi kabinskih radijskih aparatov, prijavljenih pod napačnimi številkami.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.12

Posebne omejitve, ki jih omrežni operater GSM-R uvede za enote ETCS na vozilu, ki lahko delujejo samo v vodovno komutiranih omrežjih

Te omejitve, kjer se uporabljajo, so namenjene upravljanju omejenega števila vodovno komutiranih radijskih povezav, ki jih lahko hkrati upravlja radijski blokovni center.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.2.13

ID radijskega omrežja

Enotna identifikacija omrežja GSM-R, v katerem se mora prijaviti kličoča mobilna postaja, kot je opredeljeno v specifikaciji iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.3

Sistemi za zaznavanje vlaka, opredeljeni na podlagi frekvenčnih pasov

1.2.1.1.3.1

Obstoj sistema za zaznavanje vlaka, ki je v celoti skladen s TSI:

Navedba, ali je nameščen kakršen koli sistem za ugotavljanje lokacije vlaka, ki je v celoti skladen s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.3.1.1

Vrsta sistema za zaznavanje vlaka

Navedba vrst nameščenih sistemov za zaznavanje vlaka.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.3.2

Frekvenčni pasovi za zaznavanje

Pasovi upravljanja frekvence sistemov za zaznavanje vlaka, kot so opredeljeni v specifikaciji iz indeksa [D] Dodatka A-1, in v posebnih primerih ali v tehničnih dokumentih iz člena 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, če so na voljo

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.3.2.1

Največji interferenčni tok

Največje mejne vrednosti interferenčnega toka, dovoljene za tirne tokokroge, za določen frekvenčni pas.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.3.2.2

Impedanca vozila

Impedanca, kot je opredeljena v specifikaciji iz indeksa [D] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.3.2.3

Največje vrednosti magnetnega polja

Največje dovoljene mejne vrednosti magnetnega polja za števce osi (v dBμA/m) za določen frekvenčni pas.

Zagotoviti ga je treba v treh smereh

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.4

Starejši zaščitni sistemi vlakov

1.2.1.1.4.1

Starejši zaščitni sistem vlaka

Navedba, kateri sistem razreda B je nameščen.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.5

Starejši radijski sistemi

1.2.1.1.5.1

Nameščeni drugi radijski sistemi (starejši radijski sistemi)

Navedba nameščenih starejših radijskih sistemov.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.6

Drugi sistemi za zaznavanje vlaka

1.2.1.1.6.1

Vrsta tirnih tokokrogov ali števcev osi, za katere so potrebna posebna preverjanja

Sklic na tehnično specifikacijo sistema za zaznavanje vlaka v skladu s specifikacijo iz indeksa [D] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.6.2

Dokument s postopki v zvezi z vrsto sistemov za zaznavanje vlaka iz 1.2.1.1.6.1

Elektronski dokument upravljavca infrastrukture, ki ga hrani Agencija, z natančnimi vrednostmi v skladu s členom 13 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija ter specifikacijo iz indeksa [D] Dodatka A-1 za posebno preverjanje, ki ga je treba opraviti pri sistemih za ugotavljanje lokacije vlaka iz točke 1.2.1.1.6.1

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.6.3

Odsek z omejitvijo zaznavanja vlaka

Specifično za preverjanje združljivosti poti v francoskem omrežju.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.7

Prehodi med sistemi

1.2.1.1.7.1

Obstoj preklapljanja med različnimi zaščitnimi, nadzornimi in opozorilnimi sistemi med obratovanjem

Navedba, ali obstaja preklapljanje med različnimi sistemi med obratovanjem.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.7.1.1

Posebni tehnični pogoji za preklapljanje med različnimi zaščitnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi vlakov razreda B

Pogoji za preklapljanje med različnimi zaščitnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi vlakov razreda B

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.7.2

Obstoj preklapljanja med različnimi radijskimi sistemi

Navedba, ali med obratovanjem obstaja preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi, ni pa komunikacijskega sistema.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.7.2.1

Posebna navodila za preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so navedena posebna navodila za preklop med različnimi radijskimi sistemi

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.7.3

Posebni tehnični pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B

Ime dokumenta in/ali sklic na dokument, v katerem so določeni posebni tehnični pogoji, potrebni za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.1.1.8

Parametri v zvezi z elektromagnetnimi motnjami

1.2.1.1.8.1

Obstoj in skladnost pravil za magnetna polja, ki jih oddaja vozilo, s TSI

Navedba, ali obstajajo pravila in ali so skladna s TSI.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.8.2

Obstoj in skladnost mejnih vrednosti harmoničnih nihanj v vlečnem toku vozil s TSI

Navedba, ali obstajajo pravila in ali so skladna s TSI.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.9

Sistem ob progi za poslabšane razmere

1.2.1.1.9.1

Stopnja ETCS za poslabšane razmere

Stopnja aplikacije ERTMS/ETCS za poslabšane razmere, povezana z opremo ob progi.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.9.2

Drugi zaščitni, nadzorni in opozorilni sistemi na vlaku za poslabšane razmere

Navedba obstoja drugega sistema za poslabšane razmere, ki ni ETCS.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.10

Samodejno obratovanje vlaka (ATO – Automated Train Operation)

1.2.1.1.10.1

Stopnja avtomatizacije ATO

Stopnja avtomatizacije ATO nameščena ob progi.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.10.2

Različica sistema ATO

Različica sistema ATO v skladu s specifikacijo iz indeksa [C] Dodatka A-1

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.1.1.10.3

Komunikacijski sistem ATO

Podprti komunikacijski sistemi ATO glede na opremo ob progi

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7

1.2.2

STRANSKI TIR

1.2.2.0.0

Splošne informacije

1.2.2.0.0.1

Oznaka upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.0.2

Identifikacija stranskega tira

Enotna identifikacija stranskega tira ali enotna številka stranskega tira znotraj operativne točke.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.0.3

Razvrstitev stranskega tira v okviru TEN

Navaja del vseevropskega omrežja, kamor spada stranski tir.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.1

Izjava o verifikaciji stranskega tira

1.2.2.0.1.1

ES-izjava o verifikaciji stranskega tira v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem infrastruktura

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.1.2

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU) za stranski tir v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za podsistem infrastruktura

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.2

Parameter zmogljivosti

1.2.2.0.2.1

Uporabna dolžina stranskega tira

Skupna dolžina stranskega/odstavnega tira, izražena v metrih, na katerem lahko vlaki varno parkirajo.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.3

Profil proge

1.2.2.0.3.1

Naklon za odstavne tire

Najvišja vrednost naklona, izražena v milimetrih na meter.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.3.2

Najmanjši polmer horizontalnega loka zavoja

Polmer najmanjšega horizontalnega loka zavoja, izražen v metrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.3.3

Najmanjši polmer vertikalnega loka

Polmer najmanjšega vertikalnega loka, izražen v metrih.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.4

Fiksne naprave za servisiranje vlakov

1.2.2.0.4.1

Obstoj sistemov za praznjenje stranišč

Navedba, ali obstaja naprava za praznjenje stranišč (fiksna naprava za servisiranje vlakov), kot je določena v TSI infrastruktura.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.4.2

Obstoj naprav za zunanje čiščenje vlakov

Navedba, ali obstaja naprava za zunanje čiščenje vlakov (fiksna naprava za servisiranje vlakov), kot je določena v TSI infrastruktura.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.4.3

Obstoj opreme za oskrbo z vodo

Navedba, ali obstaja naprava za oskrbo z vodo (fiksna naprava za servisiranje vlakov), kot je določena v TSI infrastruktura.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.4.4

Obstoj naprave za polnjenje z gorivom

Navedba, ali obstaja naprava za polnjenje z gorivom (fiksna naprava za servisiranje vlakov), kot je določena v TSI infrastruktura.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.4.5

Obstoj opreme za oskrbo s peskom

Navedba, ali obstaja naprava za oskrbo s peskom (fiksna naprava za servisiranje vlakov).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.4.6

Obstoj stacionarne oskrbe z električno energijo

Navedba, ali obstaja naprava za stacionarno oskrbo z električno energijo (fiksna naprava za servisiranje vlakov).

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5

Predor

1.2.2.0.5.1

Oznaka upravljavca infrastrukture

Upravljavec infrastrukture pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali njenega dela.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.2

Identifikacija predora

Enotna identifikacija predora ali enotna številka v državi članici.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.3

ES-izjava o verifikaciji za predor v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za železniški predor

Enotna številka za ES-izjave v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.4

EI-izjava o dokazu (kot je določena v Priporočilu Komisije 2014/881/EU) za predor v zvezi s skladnostjo z zahtevami iz TSI, ki se uporabljajo za železniški predor

Enotna številka za EI-izjave v skladu z zahtevami glede oblike, navedenimi za ES-izjave v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/250.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.5

Dolžina predora

Dolžina predora v metrih od vhodnega do izhodnega portala.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.6

Obstoj načrta za ravnanje v izrednih razmerah

Navedba, ali obstaja načrt za ravnanje v izrednih razmerah.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.7

Kategorija požarne varnosti za potrebna tirna vozila

Kategorizacija tega, kako bo potniški vlak ob požaru na njem še naprej obratoval določeno časovno obdobje.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.8

Nacionalna kategorija požarne varnosti za potrebna tirna vozila

Kategorizacija tega, kako bo potniški vlak ob požaru na njem še naprej obratoval določeno časovno obdobje, v skladu z nacionalnimi predpisi, če obstajajo.

V skladu z Izvedbenim sklepom 2014/880/EU in najpozneje do 16. marca 2019

1.2.2.0.5.9

Obstoj evakuacijskih poti

Navedba o obstoju evakuacijskih poti

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.2.0.5.9.1

Lokacija evakuacijskih poti

Vrednost, navedena kot kilometrsko mesto začetka evakuacijske poti, in dolžina v m. Ponovljive vrednosti za vsako lokacijo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.2.0.5.10

Obstoj točk za evakuacijo in reševanje

Navedba obstoja točk za evakuacijo in reševanje

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.2.0.5.10.1

Lokacija točk za evakuacijo in reševanje

Vrednost, navedena kot kilometrsko mesto začetka točke za evakuacijo in reševanje, in dolžina v m. Ponovljive vrednosti za vsako lokacijo.

12 mesecev po objavi navodil za člen 7

1.2.2.0.6

Sistem voznih vodov

1.2.2.0.6.1

Največji tok v mirovanju na odjemnik toka

Navedba največjega dovoljenega vlakovnega toka v mirovanju, izraženega v amperih.

16. januar 2020 za enosmerne sisteme (DC)

30. junij 2024 za izmenične sisteme (AC)

1.2.3

Predpisi in omejitve

1.2.3.1

Obstoj izključno lokalnih predpisov in omejitev

Obstoj izključno lokalnih predpisov in omejitev.

1. januar 2021

1.2.3.2

Dokumenti glede izključno lokalnih predpisov ali omejitev, ki jih da na voljo upravljavec infrastrukture.

Elektronski dokument, ki ga da na voljo upravljavec infrastrukture in hrani Agencija, z dodatnimi informacijami.

1. januar 2021

1.2.4

Možnosti navigacije

1.2.4.1

Notranja povezava

Opisuje notranjo povezljivost med tiri operativne točke in je predstavljena kot povezava ‚od-do‘ v omrežju, pri čemer se ‚od‘ in ‚do‘ nanašata na imena tirov, ki so medsebojno povezani.

12 mesecev po objavi vodnika po členu 7“

| (6) | točka 4.1 se spremeni:
  prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Arhitektura sistema registra infrastrukture je naslednja:“; |
| --- | --- |

(6)

točka 4.1 se spremeni:

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Arhitektura sistema registra infrastrukture je naslednja:“;

| (7) | slika 1 se nadomesti z naslednjim:„Slika 1





  “; |
| --- | --- |

(7)

slika 1 se nadomesti z naslednjim:„Slika 1

Image 121

  “;

| (8) | točka 4.2 se nadomesti z naslednjim:

  „Aplikacija RINF je spletna aplikacija, ki jo vzpostavi, upravlja, vzdržuje in vodi Agencija.
  Agencija da upravljavcem infrastrukture na voljo naslednje datoteke in dokumente, ki se uporabljajo za vnos podatkov v aplikacijo RINF:






  (a) | uporabniški priročnik, |
| --- | --- | --- |

(8)

točka 4.2 se nadomesti z naslednjim:

„Aplikacija RINF je spletna aplikacija, ki jo vzpostavi, upravlja, vzdržuje in vodi Agencija.

Agencija da upravljavcem infrastrukture na voljo naslednje datoteke in dokumente, ki se uporabljajo za vnos podatkov v aplikacijo RINF:

(a)

uporabniški priročnik,

| (b) | specifikacijo strukture datotek za prenos podatkov, |
| --- | --- |

(b)

specifikacijo strukture datotek za prenos podatkov,

| (c) | opis oznak za pripravo datotek – navodila za posredovanje podatkov, v katerih je opisan postopek potrjevanja prenesenih datotek; |
| --- | --- |

(c)

opis oznak za pripravo datotek – navodila za posredovanje podatkov, v katerih je opisan postopek potrjevanja prenesenih datotek;

| (d) | besednjak ERA.“; |
| --- | --- |

(d)

besednjak ERA.“;

| (9) | točka 4.3 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | upravljanje uporabnikov: Agencija mora imeti možnost upravljanja pravic dostopa za uporabnike;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

točka 4.3 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

upravljanje uporabnikov: Agencija mora imeti možnost upravljanja pravic dostopa za uporabnike;“;

| (b) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | revidiranje informacij: aplikacija RINF mora omogočati vpogled v dnevnike dejavnosti registriranih uporabnikov, povezljivost in avtentikacijo;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

revidiranje informacij: aplikacija RINF mora omogočati vpogled v dnevnike dejavnosti registriranih uporabnikov, povezljivost in avtentikacijo;“;

| (c) | točke (d) do (n) se nadomestijo z naslednjim:






  „(d) | iskanje podatkov registra infrastrukture, vključno z operativnimi točkami in/ali odseki proge, vključno s podatki o veljavnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

točke (d) do (n) se nadomestijo z naslednjim:

„(d)

iskanje podatkov registra infrastrukture, vključno z operativnimi točkami in/ali odseki proge, vključno s podatki o veljavnosti;

| (e) | vizualni prikaz podatkov registra infrastrukture omogoča objavo tematskih zemljevidov; |
| --- | --- |

(e)

vizualni prikaz podatkov registra infrastrukture omogoča objavo tematskih zemljevidov;

| (f) | seznam tirov odsekov proge in operativnih točk, ki so del poti, ki jo določi uporabnik, in izvoz ustreznih značilnosti; |
| --- | --- |

(f)

seznam tirov odsekov proge in operativnih točk, ki so del poti, ki jo določi uporabnik, in izvoz ustreznih značilnosti;

| (g) | zagotovitev izvozne datoteke s časovnim žigom vsakič, ko prevoznik v železniškem prometu namerava uporabiti izvoz značilnosti, ki izhajajo iz iskanja, v skladu s členom 23(1) Direktive (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(g)

zagotovitev izvozne datoteke s časovnim žigom vsakič, ko prevoznik v železniškem prometu namerava uporabiti izvoz značilnosti, ki izhajajo iz iskanja, v skladu s členom 23(1) Direktive (EU) 2016/797;

| (h) | vmesnik za aplikacijsko programiranje (API) in/ali odprta končna točka za poizvedbe; |
| --- | --- |

(h)

vmesnik za aplikacijsko programiranje (API) in/ali odprta končna točka za poizvedbe;

| (i) | potrditev, prenos in sprejem podatkovnih nizov, ki jih zagotovi upravljavec infrastrukture.“; |
| --- | --- |

(i)

potrditev, prenos in sprejem podatkovnih nizov, ki jih zagotovi upravljavec infrastrukture.“;

| (10) | točka 4.4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.4   Način delovanja

  Sistem registra infrastrukture prek aplikacije RINF zagotavlja tri glavne vmesnike:






  (a) | vmesnik, ki ga morajo uporabljati upravljavci infrastrukture za pošiljanje svojega niza podatkov; |
| --- | --- | --- |

(10)

točka 4.4 se nadomesti z naslednjim:

„4.4   Način delovanja

Sistem registra infrastrukture prek aplikacije RINF zagotavlja tri glavne vmesnike:

(a)

vmesnik, ki ga morajo uporabljati upravljavci infrastrukture za pošiljanje svojega niza podatkov;

| (b) | vmesnik, ki ga morajo uporabljati uporabniki aplikacije RINF za povezavo s sistemom in pridobivanje informacij; |
| --- | --- |

(b)

vmesnik, ki ga morajo uporabljati uporabniki aplikacije RINF za povezavo s sistemom in pridobivanje informacij;

| (c) | vmesnik, ki ga morajo prevozniki v železniškem prometu uporabljati za prijavo za obvestila o spremembah infrastrukture, na kateri obratujejo. |
| --- | --- |

(c)

vmesnik, ki ga morajo prevozniki v železniškem prometu uporabljati za prijavo za obvestila o spremembah infrastrukture, na kateri obratujejo.

V osrednji podatkovni zbirki aplikacije RINF so podatki, ki jih pošljejo upravljavci infrastrukture, javno dostopni brez kakršne koli spremembe.

Osnovna funkcionalnost aplikacije RINF omogoča uporabnikom iskanje in pridobivanje podatkov registra infrastrukture.

Aplikacija RINF obdrži celotno zgodovinsko evidenco podatkov, ki so jih dali na voljo upravljavci infrastrukture. Te evidence se hranijo dve leti od datuma umika podatkov.

Agencija kot skrbnik aplikacije RINF na zahtevo zagotovi dostop uporabnikom. Odgovori na poizvedbe, ki jih vložijo uporabniki aplikacije RINF, se zagotovijo v 24 urah od trenutka, ko je bila poizvedba vložena. Upravljavci infrastrukture lahko svoje podatke posodabljajo neposredno v aplikaciji RINF v skladu s specifikacijami iz preglednice 1 in jih v skladu s členom 5 pošiljajo v aplikacijo RINF.

Upravljavci infrastrukture prenašajo datoteke v aplikacijo RINF prek namenskega vmesnika za to operacijo. potrjevanje in prenos podatkov olajša poseben modul.“;

| (11) | točka 5 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Navodila za uporabo skupnih specifikacij iz člena 7 Agencija javno objavi na svojem spletnem mestu in jih ustrezno posodablja v skladu z objavljenim besednjakom ERA iz člena 7a, ki je naveden v indeksu [A] Dodatka A-1.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

točka 5 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Navodila za uporabo skupnih specifikacij iz člena 7 Agencija javno objavi na svojem spletnem mestu in jih ustrezno posodablja v skladu z objavljenim besednjakom ERA iz člena 7a, ki je naveden v indeksu [A] Dodatka A-1.“;

| (b) | v tretjem odstavku se črta točka (a); |
| --- | --- |

(b)

v tretjem odstavku se črta točka (a);

| (12) | doda se nov Dodatek A:


  „Dodatek A
  Tehnične specifikacije, na katere se sklicuje ta uredba
  A-1   
  Tehnični dokumenti (na voljo so na spletni strani agencije ERA)










  Kazalo | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka RINF | Obvezna točka tehničnega dokumenta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [A] | Besednjak ERA


  ERA/TD/besednjak, različica 3.0.0 (objavljeno 29. 3. 2023) |
| [B] | Tehnični dokument ERA o kodifikaciji za kombinirani prevoz


  ERA/TD/2023–01/CCT različica 1.1 (objavljeno 21. 3. 2023) |
| [B.1] | Kodifikacija prog | Preglednica 1,
  1.1.1.1.3.4
  1.1.1.1.3.5
  1.1.1.1.3.8
  1.1.1.1.3.9 | 2.1 |
| [C] | SUBSET-026


  Specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami


  TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [4] Dodatka A |
| [C.1] | Različica ETCS M | Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.10
  1.2.1.1.1.10 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.79 |
| [C.2] | Ali so naprave ETCS ob progi projektirane tako, da prenašajo pogoje na progi? | Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.12
  1.1.1.3.2.12.1
  1.2.1.1.1.12
  1.2.1.1.1.12.1 | Poglavje 5, oddelek 5.18.1.1 |
| [C.3] | Primanjkljaj nadvišanja, ki se uporablja za osnovni statični hitrostni profil (Static Speed Profile – SSP) | Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.14
  1.1.1.3.2.14.1
  1.2.1.1.1.14
  1.2.1.1.1.14.1 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.82.1 |
| [C.4] | Zavrnitev vlaka s strani radijskega blokovnega centra ETCS | Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.15
  1.2.1.1.1.15 | Poglavje 5, oddelek 5.4 |
| [C.5] | Nacionalne vrednosti ETCS | Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.1
  1.2.1.1.1.16.1 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.17 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.2
  1.2.1.1.1.16.2 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.123 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.3
  1.2.1.1.1.16.3 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.161 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.4
  1.2.1.1.1.16.4 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.163 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.5
  1.2.1.1.1.16.5 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.15 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.6
  1.2.1.1.1.16.6 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.149 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.7
  1.2.1.1.1.16.7 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.16 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.8
  1.2.1.1.1.16.8 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.148 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.9
  1.2.1.1.1.16.9 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.74 |
| | | Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.10
  1.2.1.1.1.16.10 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.75 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.11
  1.2.1.1.1.16.11 | Poglavje 7, oddelek 7.5.1.122 |
| Preglednica 1,
  1.1.1.3.2.16.13
  1.2.1.1.1.16.13 | — | Paket (Packet) 3 (za M_VERSION nad 2.0): Poglavje 7, oddelek 7.4.2.1.1 |

(12)

doda se nov Dodatek A:

„Dodatek A

Tehnične specifikacije, na katere se sklicuje ta uredba

A-1   
  Tehnični dokumenti (na voljo so na spletni strani agencije ERA)

Kazalo

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka RINF

Obvezna točka tehničnega dokumenta

[A]

Besednjak ERA

ERA/TD/besednjak, različica 3.0.0 (objavljeno 29. 3. 2023)

[B]

Tehnični dokument ERA o kodifikaciji za kombinirani prevoz

ERA/TD/2023–01/CCT različica 1.1 (objavljeno 21. 3. 2023)

[B.1]

Kodifikacija prog

Preglednica 1,

1.1.1.1.3.4

1.1.1.1.3.5

1.1.1.1.3.8

1.1.1.1.3.9

2.1

[C]

SUBSET-026

Specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami

TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [4] Dodatka A

[C.1]

Različica ETCS M

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.10

1.2.1.1.1.10

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.79

[C.2]

Ali so naprave ETCS ob progi projektirane tako, da prenašajo pogoje na progi?

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.12

1.1.1.3.2.12.1

1.2.1.1.1.12

1.2.1.1.1.12.1

Poglavje 5, oddelek 5.18.1.1

[C.3]

Primanjkljaj nadvišanja, ki se uporablja za osnovni statični hitrostni profil (Static Speed Profile – SSP)

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.14

1.1.1.3.2.14.1

1.2.1.1.1.14

1.2.1.1.1.14.1

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.82.1

[C.4]

Zavrnitev vlaka s strani radijskega blokovnega centra ETCS

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.15

1.2.1.1.1.15

Poglavje 5, oddelek 5.4

[C.5]

Nacionalne vrednosti ETCS

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.1

1.2.1.1.1.16.1

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.17

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.2

1.2.1.1.1.16.2

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.123

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.3

1.2.1.1.1.16.3

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.161

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.4

1.2.1.1.1.16.4

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.163

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.5

1.2.1.1.1.16.5

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.15

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.6

1.2.1.1.1.16.6

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.149

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.7

1.2.1.1.1.16.7

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.16

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.8

1.2.1.1.1.16.8

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.148

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.9

1.2.1.1.1.16.9

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.74

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.10

1.2.1.1.1.16.10

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.75

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.11

1.2.1.1.1.16.11

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.122

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.16.13

1.2.1.1.1.16.13

—

Paket (Packet) 3 (za M_VERSION nad 2.0): Poglavje 7, oddelek 7.4.2.1.1

| — | Paket (Packet) 203 (za M_VERSION 1.1): SRS, poglavje 6, oddelek 6.5.1.5.22, |
| --- | --- |

—

Paket (Packet) 203 (za M_VERSION 1.1): SRS, poglavje 6, oddelek 6.5.1.5.22,

[C.6]

Identifikacija in telefonska številka radijskega blokovnega centra ERTMS/ETCS

Preglednica 1,

1.1.1.3.2.17

1.2.1.1.1.17

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.86, 7.5.1.95 in 7.5.1.96

[C.7]

Različica GSM-R

Preglednica 1,

1.1.1.3.3.1

1.2.1.1.2.1

Zadevna točka

[C.8]

ID radijskega omrežja

Preglednica 1,

1.1.1.3.3.13

1.2.1.1.2.13

Poglavje 7, oddelek 7.5.1.91.1

[C.9]

Različica sistema ATO

Preglednica 1,

1.1.1.3.13.2

1.2.1.1.10.2

Poglavje 1, oddelek 1.0.0

[D]

ERA/ERTMS/033281 – V 5.0

Vmesniki med podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter drugimi podsistemi

TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [77] Dodatka A

[D.1]

Frekvenčni pasovi za zaznavanje

Preglednica 1,

1.1.1.3.4.2

1.2.1.1.3.2

Zadevne točke

[D.2]

Impedanca vozila

Preglednica 1,

1.1.1.3.4.2.2

1.2.1.1.3.2.2

3.2.2.1

[D.3]

Vrsta tirnih tokokrogov

Preglednica 1,

1.1.1.3.7.1.2

1.2.1.1.6.1

Zadevne točke

[D.4]

Vrsta števcev osi

Preglednica 1,

1.1.1.3.7.1.2

1.2.1.1.6.1

Zadevne točke

[E]

EIRENE FRS

Specifikacija v zvezi s funkcionalnimi zahtevami GSM-R (Functional requirements specification)

TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [32] Dodatka A

[E.1]

Različica GSM-R

1.1.1.3.3.1

1.2.1.1.2.1

Zadevne točke

[F]

EIRENE SRS

Specifikacija v zvezi s sistemskimi zahtevami GSM-R (System requirements specification)

TSI vodenje-upravljanje in signalizacija, indeks [33] Dodatka A

[F.1]

Različica GSM-R

1.1.1.3.3.1

1.2.1.1.2.1

Zadevne točke

A-2   
  Standardi

| Indeks | Značilnosti, ki se ocenjujejo | Točka RINF | Obvezna točka tehničnega dokumenta |
| --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN50163:2004


  Napajalne napetosti sistemov električne vleke |
| [1,1] | Umax2 | Preglednica 1,
  1.1.1.2.2.1.3 | Preglednica 1 |

Indeks

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Točka RINF

Obvezna točka tehničnega dokumenta

[1]

EN50163:2004

Napajalne napetosti sistemov električne vleke

[1,1]

Umax2

Preglednica 1,

1.1.1.2.2.1.3

Preglednica 1

---

| 8.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/380 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/380

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1695

z dne 10. avgusta 2023

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/919

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) in zlasti člena 5(11) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (2) je določena tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS). |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (2) je določena tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS).

| (2) | V skladu s členom 3(5), točki (b) in (f), Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3) je treba tehnične specifikacije za interoperabilnost pregledovati, da se upoštevajo razvoj železniškega sistema Unije in s tem povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter da se posodobijo sklici na standarde. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(5), točki (b) in (f), Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3) je treba tehnične specifikacije za interoperabilnost pregledovati, da se upoštevajo razvoj železniškega sistema Unije in s tem povezane raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter da se posodobijo sklici na standarde.

| (3) | Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (4) Agencijo Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) pozvala, naj pripravi priporočila o izvajanju izbranih posebnih ciljev iz členov 3 in 7 Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (4) Agencijo Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) pozvala, naj pripravi priporočila o izvajanju izbranih posebnih ciljev iz členov 3 in 7 Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474.

| (4) | Agencija je 30. junija 2022 izdala priporočilo v zvezi s podsistemi CCS (ERA-REC-1175-1218-2022/REC). Ta uredba temelji na navedenem priporočilu. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je 30. junija 2022 izdala priporočilo v zvezi s podsistemi CCS (ERA-REC-1175-1218-2022/REC). Ta uredba temelji na navedenem priporočilu.

| (5) | Obstoječi regulativni okvir bi bilo treba posodobiti, da bi se omogočile nove funkcionalnosti, povezane z digitalizacijo železniških omrežij. Učinkovitost in trajnostnost železniškega tovornega prometa bi bilo treba izboljšati z nadaljnjo harmonizacijo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) ter širšo in bolj sistematično uvedbo ERTMS po vsej Uniji, zlasti v vseevropskem prometnem omrežju. |
| --- | --- |

(5)

Obstoječi regulativni okvir bi bilo treba posodobiti, da bi se omogočile nove funkcionalnosti, povezane z digitalizacijo železniških omrežij. Učinkovitost in trajnostnost železniškega tovornega prometa bi bilo treba izboljšati z nadaljnjo harmonizacijo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) ter širšo in bolj sistematično uvedbo ERTMS po vsej Uniji, zlasti v vseevropskem prometnem omrežju.

| (6) | Zaradi novih funkcionalnosti, povezanih z digitalizacijo železniških omrežij in opredeljenih v poročilu Agencije o dolgoročnejši perspektivi ERTMS, je bilo treba posodobiti TSI za podsisteme CCS. Med temi novimi tehnologijami, ki jih je zahteval železniški sektor, so bili tudi prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), avtomatizirano obratovanje vlakov, napredno ugotavljanje položaja vlaka in digitalne avtomatske spenjače. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi novih funkcionalnosti, povezanih z digitalizacijo železniških omrežij in opredeljenih v poročilu Agencije o dolgoročnejši perspektivi ERTMS, je bilo treba posodobiti TSI za podsisteme CCS. Med temi novimi tehnologijami, ki jih je zahteval železniški sektor, so bili tudi prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), avtomatizirano obratovanje vlakov, napredno ugotavljanje položaja vlaka in digitalne avtomatske spenjače.

| (7) | Zato so s to revizijo zagotovljene popolne specifikacije za avtomatizirano obratovanje vlakov (stopnja avtomatizacije 2) in za vmesnik s sistemom FRMCS, ki so bile na voljo. Popolne specifikacije za sistem FRMCS, napredno ugotavljanje položaja vlaka in digitalne avtomatske spenjače še niso bile na voljo, ker jih je treba dodatno razviti. |
| --- | --- |

(7)

Zato so s to revizijo zagotovljene popolne specifikacije za avtomatizirano obratovanje vlakov (stopnja avtomatizacije 2) in za vmesnik s sistemom FRMCS, ki so bile na voljo. Popolne specifikacije za sistem FRMCS, napredno ugotavljanje položaja vlaka in digitalne avtomatske spenjače še niso bile na voljo, ker jih je treba dodatno razviti.

| (8) | Da bi sledili tehnološkemu napredku, bodo morda potrebne inovativne rešitve, ki niso skladne s specifikacijami iz Priloge I ali za katere se ne morejo uporabiti metode ocenjevanja iz Priloge I. Take inovativne rešitve, zlasti tiste, ki jih zagotovi Skupno podjetje za evropske železnice, bi bilo treba spodbujati in pod določenimi pogoji dovoliti njihovo prostovoljno izvajanje. V ta namen je primerno, da se za potrjevanje takih inovativnih rešitev za prostovoljno izvajanje zagotovi postopek, harmoniziran za vse države članice. |
| --- | --- |

(8)

Da bi sledili tehnološkemu napredku, bodo morda potrebne inovativne rešitve, ki niso skladne s specifikacijami iz Priloge I ali za katere se ne morejo uporabiti metode ocenjevanja iz Priloge I. Take inovativne rešitve, zlasti tiste, ki jih zagotovi Skupno podjetje za evropske železnice, bi bilo treba spodbujati in pod določenimi pogoji dovoliti njihovo prostovoljno izvajanje. V ta namen je primerno, da se za potrjevanje takih inovativnih rešitev za prostovoljno izvajanje zagotovi postopek, harmoniziran za vse države članice.

| (9) | Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1730 (5) so določeni harmonizirani pogoji za razpoložljivost in učinkovito uporabo radiofrekvenčnega spektra za železniške mobilne radijske komunikacije. Države članice morajo te frekvence uporabljati za načrtovanje uvedbe sistema FRMCS. |
| --- | --- |

(9)

Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1730 (5) so določeni harmonizirani pogoji za razpoložljivost in učinkovito uporabo radiofrekvenčnega spektra za železniške mobilne radijske komunikacije. Države članice morajo te frekvence uporabljati za načrtovanje uvedbe sistema FRMCS.

| (10) | Evropski sistem za nadzor vlakov (ETCS) je glavni sistem vodenja-upravljanja in signalizacije, ki se uporablja kot del sistema ERTMS. Za njegovo prilagoditev posodobljenim potrebam železniškega sektorja sta bili v okviru zadnje posodobitve ETCS, tj. osnovne konfiguracije 4, uvedeni dve novi različici ETCS (različica sistema 2.2 in različica sistema 3.0) in vključeni v to revizijo. Različica sistema 2.2 je v celoti povratno združljiva. Različica sistema 3.0 ni združljiva, saj vključuje funkcionalnosti, ki se zahtevajo na vozilu, če se izvajajo ob progi. |
| --- | --- |

(10)

Evropski sistem za nadzor vlakov (ETCS) je glavni sistem vodenja-upravljanja in signalizacije, ki se uporablja kot del sistema ERTMS. Za njegovo prilagoditev posodobljenim potrebam železniškega sektorja sta bili v okviru zadnje posodobitve ETCS, tj. osnovne konfiguracije 4, uvedeni dve novi različici ETCS (različica sistema 2.2 in različica sistema 3.0) in vključeni v to revizijo. Različica sistema 2.2 je v celoti povratno združljiva. Različica sistema 3.0 ni združljiva, saj vključuje funkcionalnosti, ki se zahtevajo na vozilu, če se izvajajo ob progi.

| (11) | Da bi se dosegla nadaljnja harmonizacija sistema ERTMS, sta s to revizijo zagotovljena nova skladna ureditev prehoda in migracije ter zanesljiv postopek za popravke napak v specifikacijah, poleg tega pa je zmanjšano področje uporabe delne izpolnitve in postopno odpravljena potreba po preverjanju združljivosti. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se dosegla nadaljnja harmonizacija sistema ERTMS, sta s to revizijo zagotovljena nova skladna ureditev prehoda in migracije ter zanesljiv postopek za popravke napak v specifikacijah, poleg tega pa je zmanjšano področje uporabe delne izpolnitve in postopno odpravljena potreba po preverjanju združljivosti.

| (12) | Nova ureditev prehoda in migracije je bila oblikovana, da bi se zagotovil dosleden okvir za uvajanje novih funkcionalnosti v zvezi s TSI CCS v železniškem omrežju. Cilj te ureditve je zagotoviti ravnovesje med interesi deležnikov v železniškem prometu, zlasti upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(12)

Nova ureditev prehoda in migracije je bila oblikovana, da bi se zagotovil dosleden okvir za uvajanje novih funkcionalnosti v zvezi s TSI CCS v železniškem omrežju. Cilj te ureditve je zagotoviti ravnovesje med interesi deležnikov v železniškem prometu, zlasti upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu.

| (13) | Glede na to, da je ERTMS zapleten sistem, ki temelji na programski opremi in zahteva dejavno vzdrževanje specifikacij, bi morala Agencija kot sistemski organ za ERTMS podpreti popravljanje napak v specifikacijah ERTMS. Za zagotovitev varnosti in interoperabilnosti bi bilo treba določiti postopek za izvedbo teh popravkov napak v komponentah interoperabilnosti in podsistemih CCS. |
| --- | --- |

(13)

Glede na to, da je ERTMS zapleten sistem, ki temelji na programski opremi in zahteva dejavno vzdrževanje specifikacij, bi morala Agencija kot sistemski organ za ERTMS podpreti popravljanje napak v specifikacijah ERTMS. Za zagotovitev varnosti in interoperabilnosti bi bilo treba določiti postopek za izvedbo teh popravkov napak v komponentah interoperabilnosti in podsistemih CCS.

| (14) | Popolna skladnost s TSI zagotavlja uresničitev enotnega evropskega železniškega območja s tehničnega vidika. Zagotavlja interoperabilna vozila in povečuje njihovo potencialno vrednost z vidika ponovne uporabe. Delna izpolnitev se je na začetku štela za potrebno za upoštevanje nekaterih nacionalnih omejitev, vendar bi bilo treba njeno področje uporabe v tej uredbi znatno zmanjšati, da bi se dosegel zgoraj navedeni cilj. |
| --- | --- |

(14)

Popolna skladnost s TSI zagotavlja uresničitev enotnega evropskega železniškega območja s tehničnega vidika. Zagotavlja interoperabilna vozila in povečuje njihovo potencialno vrednost z vidika ponovne uporabe. Delna izpolnitev se je na začetku štela za potrebno za upoštevanje nekaterih nacionalnih omejitev, vendar bi bilo treba njeno področje uporabe v tej uredbi znatno zmanjšati, da bi se dosegel zgoraj navedeni cilj.

| (15) | Celo uspešen postopek certificiranja ne more vedno preprečiti, da pri interakciji podsistema CCS na vozilu in podsistema CCS ob progi v določenih pogojih eden od teh podsistemov večkrat zapored ne deluje ali ne deluje, kot je predvideno. Zato bi bilo treba opraviti preverjanja, da se dokaže tehnična združljivost podsistemov CCS na območju uporabe vozila. |
| --- | --- |

(15)

Celo uspešen postopek certificiranja ne more vedno preprečiti, da pri interakciji podsistema CCS na vozilu in podsistema CCS ob progi v določenih pogojih eden od teh podsistemov večkrat zapored ne deluje ali ne deluje, kot je predvideno. Zato bi bilo treba opraviti preverjanja, da se dokaže tehnična združljivost podsistemov CCS na območju uporabe vozila.

| (16) | Ta preverjanja bi bilo treba obravnavati kot začasen ukrep za povečanje zaupanja v tehnično združljivost podsistemov. Načela, ki veljajo za navedena preverjanja, bi morala biti pregledna, z njimi pa bi se morali postaviti temelji za nadaljnjo harmonizacijo. Prednostno bi bilo treba obravnavati možnost izvajanja navedenih preverjanj v laboratoriju z uporabo konfiguracije ob progi, ki jo da na voljo upravljavec infrastrukture. Da bi se preverjanja čim bolj omejila, bi morala vsaka država članica spodbujati harmonizacijo znotraj svoje infrastrukture. |
| --- | --- |

(16)

Ta preverjanja bi bilo treba obravnavati kot začasen ukrep za povečanje zaupanja v tehnično združljivost podsistemov. Načela, ki veljajo za navedena preverjanja, bi morala biti pregledna, z njimi pa bi se morali postaviti temelji za nadaljnjo harmonizacijo. Prednostno bi bilo treba obravnavati možnost izvajanja navedenih preverjanj v laboratoriju z uporabo konfiguracije ob progi, ki jo da na voljo upravljavec infrastrukture. Da bi se preverjanja čim bolj omejila, bi morala vsaka država članica spodbujati harmonizacijo znotraj svoje infrastrukture.

| (17) | Razmisliti bi bilo treba o ukrepih, potrebnih za čim hitrejše povečanje zaupanja v tehnično združljivost enot na vozilu z različnimi izvedbami ERTMS ob progi ter za zmanjšanje in odpravo preizkusov ali preverjanj, potrebnih za dokazovanje tehnične združljivosti enot na vozilu z različnimi izvedbami ERTMS ob progi. Zato bi morala Agencija oceniti osnovne tehnične razlike in se odločiti o ukrepih, potrebnih za odpravo potrebe po preizkusih ali preverjanjih za dokazovanje tehnične združljivosti enot na vozilu in različnih naprav ob progi. |
| --- | --- |

(17)

Razmisliti bi bilo treba o ukrepih, potrebnih za čim hitrejše povečanje zaupanja v tehnično združljivost enot na vozilu z različnimi izvedbami ERTMS ob progi ter za zmanjšanje in odpravo preizkusov ali preverjanj, potrebnih za dokazovanje tehnične združljivosti enot na vozilu z različnimi izvedbami ERTMS ob progi. Zato bi morala Agencija oceniti osnovne tehnične razlike in se odločiti o ukrepih, potrebnih za odpravo potrebe po preizkusih ali preverjanjih za dokazovanje tehnične združljivosti enot na vozilu in različnih naprav ob progi.

| (18) | Namen analize sistemov za zaznavanje vlaka je izboljšati interoperabilnost in harmoniziranost evropskega železniškega sistema, kjer je to ekonomsko izvedljivo. Del te analize je pregledna opredelitev sistemov za zaznavanje vlaka, ki niso skladni s TSI. |
| --- | --- |

(18)

Namen analize sistemov za zaznavanje vlaka je izboljšati interoperabilnost in harmoniziranost evropskega železniškega sistema, kjer je to ekonomsko izvedljivo. Del te analize je pregledna opredelitev sistemov za zaznavanje vlaka, ki niso skladni s TSI.

| (19) | Uredbo (EU) 2016/919 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(19)

Uredbo (EU) 2016/919 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797 – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa tehnično specifikacijo za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS) železniškega sistema v Uniji.

Člen 2

Področje uporabe

1.   TSI se uporablja za nove podsisteme CCS ob progi in na vozilu v železniškem sistemu, kakor so opredeljeni v točkah 2.3 in 2.4 Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797. Točka 7.2.2 Priloge I k tej uredbi se uporablja za vse spremembe obstoječega podsistema CCS na vozilu.

2.   TSI se ne uporablja za obstoječe podsisteme CCS ob progi in na vozilu v železniškem sistemu, ki so se do 28. septembra 2023 že začeli uporabljati na celotnem železniškem omrežju ali delu železniškega omrežja katere koli države članice.

3.   Vendar se TSI uporablja za obstoječe podsisteme CCS ob progi in na vozilu, za katere velja ena od naslednjih značilnosti:

| (a) | podsistem se obnavlja ali nadgrajuje v skladu s poglavjem 7 Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

podsistem se obnavlja ali nadgrajuje v skladu s poglavjem 7 Priloge I k tej uredbi;

| (b) | področje uporabe vozila se razširi v skladu s členom 54(3) Direktive (EU) 2016/797, pri čemer se uporablja točka 7.4.2.3 Priloge I k tej uredbi, razen če v registru železniške infrastrukture za naslednjih pet let ni navedena nobena namestitev ETCS na novem področju uporabe in je območje uporabe omejeno na dve državi članici; |
| --- | --- |

(b)

področje uporabe vozila se razširi v skladu s členom 54(3) Direktive (EU) 2016/797, pri čemer se uporablja točka 7.4.2.3 Priloge I k tej uredbi, razen če v registru železniške infrastrukture za naslednjih pet let ni navedena nobena namestitev ETCS na novem področju uporabe in je območje uporabe omejeno na dve državi članici;

| (c) | za podsistem veljajo zahteve glede vzdrževanja specifikacij iz točke 7.2.10 Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

za podsistem veljajo zahteve glede vzdrževanja specifikacij iz točke 7.2.10 Priloge I k tej uredbi.

4.   Tehnično in geografsko področje uporabe TSI je določeno v točkah 1.1 in 1.2 Priloge I.

Člen 3

Odprte točke

1.   Za vidike, ki so v Dodatku F k Prilogi I k tej uredbi navedeni kot „odprte točke“, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797, lahko določeni z nacionalnimi predpisi, veljavnimi v državi članici.

2.   Vsaka država članica do 28. marca 2024 Agenciji v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (EU) 2016/796 predloži naslednje informacije, razen če so bile take informacije Agenciji ali Komisiji že sporočene v skladu s prejšnjo različico te uredbe:

| (a) | informacije o nacionalnih predpisih iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

informacije o nacionalnih predpisih iz odstavka 1;

| (b) | informacije o postopkih za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo, ki jih je treba izvajati za uporabo nacionalnih predpisov iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

informacije o postopkih za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo, ki jih je treba izvajati za uporabo nacionalnih predpisov iz odstavka 1;

| (c) | informacije o organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo v zvezi z odprtimi točkami. |
| --- | --- |

(c)

informacije o organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo v zvezi z odprtimi točkami.

Člen 4

Posebni primeri

1.   V zvezi s posebnimi primeri iz točke 7.7.2 Priloge I k tej uredbi so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797, pogoji, določeni v točki 7.7.2 Priloge I ali, če je to upravičeno, so lahko določeni v veljavnih nacionalnih predpisih države članice.

2.   Vsaka država članica do 28. marca 2024 Agenciji v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (EU) 2016/796 predloži naslednje informacije, razen če so bile take informacije Agenciji ali Komisiji že sporočene v skladu s prejšnjo različico te uredbe:

| (a) | nacionalnih predpisih iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih predpisih iz odstavka 1;

| (b) | postopkih za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo, ki jih je treba izvajati za uporabo nacionalnih predpisov iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

postopkih za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo, ki jih je treba izvajati za uporabo nacionalnih predpisov iz odstavka 1;

| (c) | informacije o organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo v zvezi s posebnimi primeri. |
| --- | --- |

(c)

informacije o organih, imenovanih za izvajanje postopkov za ocenjevanje skladnosti in verifikacijo v zvezi s posebnimi primeri.

Člen 5

Izvajanje

1.   Proizvajalci in vložniki vlog za dovoljenje za začetek obratovanja infrastrukture ali dajanje vozil na trg zagotovijo, da so podsistemi iz člena 2 te uredbe, ki naj bi se uporabljali v omrežjih iz člena 2, točka 1, Direktive (EU) 2016/797, skladni s TSI iz Priloge I k tej uredbi.

2.   Proizvajalci in upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu ali kateri koli drug subjekt, odgovoren za tirno vozilo ali železniško infrastrukturo, zagotovijo, da podsistemi iz člena 2 izpolnjujejo zahteve glede vzdrževanja specifikacij iz točke 7.2.10 Priloge I.

3.   Priglašeni organi zagotovijo, da se potrdila, ki temeljijo na poglavju 6 Priloge I k tej uredbi, izdajo v okviru njihovih odgovornosti za komponente interoperabilnosti ali podsisteme v skladu s členom 10 oziroma 15 Direktive (EU) 2016/797.

4.   Države članice druge države članice in Komisijo do 15. decembra 2024 uradno obvestijo o svojem nacionalnem izvedbenem načrtu, pripravljenem v skladu s točko 7.4.4 Priloge I.

Člen 6

Razpoložljivost izdelkov ETCS, ATO in FRMCS na vozilu

1.   Agencija do 1. januarja 2025 pripravi poročilo za Komisijo o:

| (a) | razpoložljivosti izdelkov ETCS na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 4; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivosti izdelkov ETCS na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 4;

| (b) | razpoložljivosti izdelkov ATO na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 1; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivosti izdelkov ATO na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 1;

| (c) | razpoložljivosti prototipov FRMCS na vozilu na podlagi osnutkov specifikacij. |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivosti prototipov FRMCS na vozilu na podlagi osnutkov specifikacij.

2.   Komisija svoje poročilo predstavi odboru iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797 in sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 7

Sistemi razreda B

1.   Države članice zagotovijo, da funkcionalnost, zmogljivost in vmesniki sistemov razreda B ostanejo taki, kot so določeni v Prilogi II k tej uredbi, razen če so potrebne spremembe, da se zmanjšajo napake v navedenih sistemih, pomembne za varnost.

2.   Države članice Komisijo in Agencijo uradno obvestijo o spremembah iz odstavka 1 in od Agencije zahtevajo tehnično mnenje o skladnosti na podlagi člena 10(1) in (3) Uredbe (EU) 2016/796.

Člen 8

Projekti, ki jih financira Unija

1.   Finančna podpora iz sredstev Unije za odhodke, povezane s CCS, je omejena na upravičene stroške, ki so neposredno povezani z namestitvijo ali nadgradnjo ERTMS ob progi in na vozilu ali povezani s pripravo uvajanja ERTMS v prihodnosti, vključno s sistemi za zaznavanje vlaka, skladnimi s to uredbo, in zaporami.

Finančna podpora iz skladov Unije lahko zajema tudi tekoče in prihodnje projekte za izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost ter nacionalnih izvedbenih načrtov ERTMS, ki so na voljo ob začetku veljavnosti te uredbe.

2.   Vozilom, za katera velja odstavek 1, ki za promet po poteh, opremljenih samo s sistemi razreda B, potrebujejo sisteme na vozilu razreda B, se lahko dodelijo sredstva Unije, če se uporabijo možnosti iz točke 4.2.6.1 (1), (2) in (3) Priloge I.

Člen 9

Popravki napak

1.   Agencija v skladu s svojo vlogo sistemskega organa za ERTMS v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2016/796 analizira vse zahteve, naslovljene nanjo, za spremembe sistema. Prednostno obravnava zahteve po spremembah, za katere se šteje, da se nanašajo na napake, ki bi lahko preprečile normalno delovanje železniškega sistema.

2.   Agencija na zahtevo Komisije v skladu s postopkom vzdrževanja specifikacij iz Priloge I k tej uredbi redno zagotavlja izdajo za vzdrževanje specifikacij.

Člen 10

Prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem

Če je Agencija izdala mnenje z osnutki specifikacij v zvezi s prihodnjim železniškim mobilnim komunikacijskim sistemom (FRMCS), proizvajalci in zgodnji izvajalci navedene specifikacije uporabijo pri svojih pilotnih projektih ter na začetku vsakega pilotnega projekta o njem obvestijo Komisijo in Agencijo.

Člen 11

Inovativne rešitve

1.   Skupno podjetje za evropske železnice (ERJU) Komisiji predloži inovativne rešitve, ki so potrebne za tehnološki napredek in jih je odobril sistemski steber ERJU, skupaj z informacijami o tem, kako te rešitve odstopajo od ustreznih določb te TSI ali jih dopolnjujejo.

2.   Komisija v skladu s členom 6 Direktive (EU) 2016/797 Agenciji naroči mnenje o inovativni rešitvi.

3.   Agencija kot sistemski organ izda mnenje o inovativni rešitvi. Komisija analizira mnenje Agencije in lahko ERJU pozove, naj predloži ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije vmesnikov ter metodo ocenjevanja, ki jih je treba vključiti v TSI, da se omogoči uporaba inovativne rešitve.

4.   Komisija Agenciji naroči, naj specifikacije in metode ocenjevanja vključi v ERA v skladu s členom 5 Direktive (EU) 2016/797. Do pregleda TSI lahko Komisija Agenciji naroči, naj izda mnenje z osnutki specifikacij in metodo ocenjevanja v zvezi z inovativno rešitvijo.

Člen 12

Združljivost in prihodnja revizija ERTMS

Upravljavci infrastrukture do 28. marca 2024 Agenciji predložijo opredelitev preverjanj združljivosti vozil z infrastrukturo v zvezi s sistemom ETCS in radijskim sistemom za obstoječe proge z delujočim sistemom ERTMS ali GSM-R. Države članice do istega datuma razveljavijo s tem povezana nacionalna pravila. Agencija Komisiji do 1. decembra 2024 predloži analizo o tem, kako postopno odpraviti preverjanja za dokazovanje tehnične združljivosti med enotami na vozilu in različnimi napravami ERTMS ob progi ter zagotoviti harmonizacijo projektantskih in operativnih predpisov za enotno evropsko železniško območje.

Člen 13

Združljivost sistemov za zaznavanje vlaka

1.   Države članice, katerih upravljavci infrastrukture upravljajo sisteme za zaznavanje vlaka, ki niso v skladu s to uredbo, morajo do 31. decembra 2024 zaprositi za poseben primer in te sisteme priglasiti Agenciji tako, da jo obvestijo o:

| (a) | interferenčnih tokovih za tirne tokokroge, vključno z metodami ocenjevanja in impedanco vozila v skladu z določbo 3.2.2 standarda ERA/ERTMS/033281 rev 5.0; |
| --- | --- |

(a)

interferenčnih tokovih za tirne tokokroge, vključno z metodami ocenjevanja in impedanco vozila v skladu z določbo 3.2.2 standarda ERA/ERTMS/033281 rev 5.0;

| (b) | mejnih vrednostih polja zaznavanja za števce osi na oseh X, Y in Z, vključno z metodami ocenjevanja v skladu z določbo 3.2.1 standarda ERA/ERTMS/033281 rev 5.0; |
| --- | --- |

(b)

mejnih vrednostih polja zaznavanja za števce osi na oseh X, Y in Z, vključno z metodami ocenjevanja v skladu z določbo 3.2.1 standarda ERA/ERTMS/033281 rev 5.0;

| (c) | posebnih primerih sistemov za zaznavanje vlaka, ki niso skladni s to uredbo, na predlogi iz Priloge B.1 k ERA/ERTMS 033281 rev. 5.0. |
| --- | --- |

(c)

posebnih primerih sistemov za zaznavanje vlaka, ki niso skladni s to uredbo, na predlogi iz Priloge B.1 k ERA/ERTMS 033281 rev. 5.0.

2.   Države članice Agencijo do 31. decembra 2024 obvestijo o zahtevanih mejnih vrednostih interferenčnega toka/frekvencah iz upravljanja frekvenc za sisteme za zaznavanje vlaka, skladne s TSI, kot je določeno v oddelkih 3.2.2.1 do 3.2.2.6 standarda ERA/ERTMS/033281 rev 5.0, za njihova ustrezna omrežja. Te mejne vrednosti/frekvence se objavijo na spletišču Agencije.

3.   Države članice ustrezno posodobijo vrednosti ustreznih parametrov v registru infrastrukture.

4.   Države članice do 31. decembra 2025 razveljavijo vse nacionalne predpise v zvezi z združljivostjo s sistemi za zaznavanje vlaka, razen v primerih iz člena 13(2), točka (f), Direktive (EU) 2016/797.

5.   Do 31. decembra 2027 se ponovno pregledajo posebni primeri sistemov za zaznavanje vlaka in ustrezni končni datumi, da se izboljšata interoperabilnost in harmonizacija evropskega železniškega sistema ob upoštevanju ekonomske izvedljivosti.

Člen 14

Razveljavitev in prehodne določbe

Uredba (EU) 2016/919 se razveljavi.

Vendar se še naprej uporablja za podsisteme, odobrene v skladu z navedeno uredbo, ki v skladu s členom 2 ne spadajo na področje uporabe te uredbe.

Zadevna poglavja/tabele/dokumenti iz razveljavljene uredbe se še naprej uporabljajo za podsisteme in komponente interoperabilnosti v takšnem obsegu in tako dolgo, kot je za ta poglavja/tabele/dokumente določen prehodni režim v skladu z Dodatkom B k Prilogi I.

Upravljavce infrastrukture še naprej zavezuje obveznost, da v skladu s točko 6.1.2.4 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 do 16. januarja 2020 priglasijo opredelitev preverjanj združljivosti vozil z infrastrukturo v zvezi s sistemom ETCS in radijskim sistemom za obstoječe proge z delujočim sistemom ERTMS ali GSM-R.. Upravljavci infrastrukture v zvezi s projekti, začetimi po 16. januarju 2020 in pred začetkom veljavnosti te uredbe, te informacije sporočijo v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

2

(3)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1730 z dne 28. septembra 2021 o harmonizirani uporabi parnih frekvenčnih pasov 874,4–880,0 MHz in 919,4–925,0 MHz ter neparnega frekvenčnega pasu 1 900–1 910 MHz za železniške mobilne radijske komunikacije (UL L 346, 30.9.2021, str. 1).

5

---

PRILOGA I

Vsebina

| 1. | UVOD | 391 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Tehnično področje uporabe | 391 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografsko področje uporabe | 391 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vsebina te TSI | 391 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | OPREDELITEV PODSISTEMOV IN PODROČJE UPORABE | 392 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Uvod | 392 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Področje uporabe | 392 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Stopnje uporabe ob progi (ETCS) | 393 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 3. | BISTVENE ZAHTEVE ZA PODSISTEME VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJA | 393 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Splošno | 393 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Varnost | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Zanesljivost in razpoložljivost | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Tehnična združljivost | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.3 | Bistvene zahteve, ki niso neposredno zajete v tej TSI | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Varnost | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Zdravje | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Varstvo okolja | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Tehnična združljivost | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Dostopnost | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 4. | OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV | 397 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Uvod | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Osnovni parametri | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Pregled zahtev | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija | 398 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.2 | Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov | 398 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo | 398 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Funkcionalnost ETCS na vozilu | 400 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Funkcionalnost ETCS ob progi | 401 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR | 402 |
| --- | --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO | 403 |
| --- | --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu | 404 |
| --- | --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije | 406 |
| --- | --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Upravljanje ključev | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Upravljanje ETCS-ID | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.12

| 4.2.13 | RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.13

| 4.2.14 | Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.14

| 4.2.15 | Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.16

| 4.2.17 | Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Funkcionalnost ATO na vozilu | 412 |
| --- | --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Funkcionalnost ATO ob progi | 413 |
| --- | --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Tehnična dokumentacija za vzdrževanje | 413 |
| --- | --- | --- |

4.2.20

| 4.3 | Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi | 414 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje prometa | 414 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Vmesnik s podsistemom tirna vozila | 415 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Vmesniki s podsistemom infrastruktura | 418 |
| --- | --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Vmesniki s podsistemom energija | 418 |
| --- | --- | --- |

4.3.4

| 4.4 | Operativna pravila | 418 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pravila glede vzdrževanja | 418 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Strokovna usposobljenost | 418 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zdravstveni in varnostni pogoji | 419 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Registri | 419 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil | 419 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 5. | KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI | 419 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Opredelitev | 419 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Seznam komponent interoperabilnosti | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Osnovne komponente interoperabilnosti | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Združevanje komponent interoperabilnosti | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | Zmogljivost in specifikacije komponent | 420 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMOV | 426 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Uvod | 426 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Splošna načela | 426 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Načela za preizkušanje ETCS, ATO in RMR | 427 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 06.2 | Komponente interoperabilnosti | 427 |
| --- | --- | --- |

06.2

| 6.2.1 | Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija | 427 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija | 428 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Zahteve glede ocenjevanja | 428 |
| --- | --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Posebna vprašanja | 431 |
| --- | --- | --- |

6.2.4

| 6.3 | Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija | 432 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Postopki ocenjevanja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija | 432 |
| --- | --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija | 433 |
| --- | --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu | 433 |
| --- | --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Zahteve glede ocenjevanja za progovni podsistem | 438 |
| --- | --- | --- |

6.3.4

| 6.4 | Določbe v primeru delne ocene zahtev TSI | 443 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Ocenjevanje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija | 443 |
| --- | --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Vmesna izjava o verifikaciji | 444 |
| --- | --- | --- |

6.4.2

| 6.5 | Upravljanje napak | 444 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.5.1 | Vsebina potrdil ES | 444 |
| --- | --- | --- |

6.5.1

| 6.5.2 | Vsebina izjav ES | 445 |
| --- | --- | --- |

6.5.2

| 7. | IZVAJANJE TSI ZA VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJO | 445 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Uvod | 445 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Splošno veljavna pravila | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Nadgraditev ali obnova podsistemov vodenje-upravljanje ali njihovih delov | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Spremembe obstoječega podsistema na vozilu | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Nadgradnja ali obnova obstoječega progovnega podsistema | 451 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 7.2.4 | Potrdila ES o pregledu tipa ali projektiranja | 454 |
| --- | --- | --- |

7.2.4

| 7.2.5 | Obstoječi sistemi | 455 |
| --- | --- | --- |

7.2.5

| 7.2.6 | Zagotavljanje specifičnih prenosnih modulov in vmesnikov za povezavo z opremo razreda B na vozilu | 455 |
| --- | --- | --- |

7.2.6

| 7.2.7 | Dodatna oprema razreda B na progi, opremljeni z opremo razreda A | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.7

| 7.2.8 | Vozilo z opremo razreda A in razreda B | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.8

| 7.2.9 | Pogoji za obvezne in neobvezne funkcije | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.9

| 7.2.10 | Vzdrževanje specifikacij (popravki napak) | 458 |
| --- | --- | --- |

7.2.10

| 7.3 | Posebna pravila za izvedbo RMR | 459 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Naprave ob progi | 459 |
| --- | --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Naprave na vozilu | 460 |
| --- | --- | --- |

7.3.2

| 7.4 | Posebna pravila za izvedbo ETCS | 461 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.4.1 | Naprave ob progi | 461 |
| --- | --- | --- |

7.4.1

| 7.4.2 | Naprave na vozilu | 462 |
| --- | --- | --- |

7.4.2

| 7.4.3 | Nacionalne zahteve | 464 |
| --- | --- | --- |

7.4.3

| 7.4.4 | Nacionalni izvedbeni načrti | 464 |
| --- | --- | --- |

7.4.4

| 7.5 | Pravila o izvajanju preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema | 466 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Posebna pravila za izvedbo sistemov za zaznavanje vlaka | 466 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Posebni primeri | 466 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.7.1 | Uvod | 466 |
| --- | --- | --- |

7.7.1

| 7.7.2 | Seznam posebnih primerov | 467 |
| --- | --- | --- |

7.7.2

| Dodatek A | 478 |
| --- | --- |

| Preglednica A 1 | Sklici med osnovnimi parametri in obveznimi specifikacijami | 478 |
| --- | --- | --- |

Preglednica A 1

| Preglednica A 2 | Seznam obveznih specifikacij | 481 |
| --- | --- | --- |

Preglednica A 2

| Preglednica A 3 | Seznam standardov | 486 |
| --- | --- | --- |

Preglednica A 3

| Preglednica A 4 | Seznam obveznih standardov za akreditirane laboratorije | 486 |
| --- | --- | --- |

Preglednica A 4

| Dodatek B | 487 |
| --- | --- |

| B1. | Spremembe zahtev in prehodne ureditve za podsisteme na vozilu | 487 |
| --- | --- | --- |

B1.

| B2. | Spremembe zahtev in prehodne ureditve za podsistem CCS ob progi | 499 |
| --- | --- | --- |

B2.

| B3. | Spremembe zahtev glede komponent interoperabilnosti in prehodne ureditve za podsistem CCS | 501 |
| --- | --- | --- |

B3.

| Dodatek C | 503 |
| --- | --- |

| Dodatek C.1: | Predloga za izjavo o ESC | 504 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C.1:

| Dodatek C.2: | Predloga za izjavo o ESC za komponento interoperabilnosti | 505 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C.2:

| Dodatek C.3: | Predloga za izjavo o RSC | 506 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C.3:

| Dodatek C.4: | Predloga za izjav o RSC za komponento interoperabilnosti | 507 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C.4:

| Dodatek C.5: | Predloga za združeno izjavo o ESC/RSC | 508 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C.5:

| Dodatek C.6: | Predloga za združeno izjavo o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti | 509 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C.6:

| Dodatek D | 510 |
| --- | --- |

| Dodatek E | 511 |
| --- | --- |

| Dodatek F | 515 |
| --- | --- |

| Dodatek G | 516 |
| --- | --- |

| Dodatek H | 518 |
| --- | --- |

1.   UVOD

1.1   Tehnično področje uporabe

Ta TSI se nanaša na podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ta TSI se uporablja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi železniškega omrežja, opredeljenega v točki 1.2 (Geografsko področje uporabe) te TSI, in za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu pri vozilih, ki na njem obratujejo (ali katerih obratovanje je na njem predvideno). Ta vozila so ene od naslednjih vrst (kot so opredeljene v točki 2 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797):

| (1) | lokomotive in potniška tirna vozila, vključno z vlečnimi enotami z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi enotami, potniškimi vlaki z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električnimi potniškimi vlaki na lastni pogon ter potniškimi vagoni, če imajo strojevodsko kabino; |
| --- | --- |

(1)

lokomotive in potniška tirna vozila, vključno z vlečnimi enotami z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi enotami, potniškimi vlaki z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električnimi potniškimi vlaki na lastni pogon ter potniškimi vagoni, če imajo strojevodsko kabino;

| (2) | posebna vozila, kot so tirni delovni stroji, če imajo strojevodsko kabino in so predvidena za uporabo v načinu vožnje na lastnih kolesih. |
| --- | --- |

(2)

posebna vozila, kot so tirni delovni stroji, če imajo strojevodsko kabino in so predvidena za uporabo v načinu vožnje na lastnih kolesih.

Ta seznam vozil vključuje vozila, zasnovana posebej za obratovanje na različnih vrstah prog za visoke hitrosti iz točke 1.2 (Geografsko področje uporabe).

1.2   Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je omrežje celotnega železniškega sistema, kot je opisano v točki 1 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797, in ne zajema primerov infrastrukture iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2016/797.

TSI se uporablja za omrežja s tirnimi širinami 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm in 1 668 mm. Ne uporablja pa se za kratke čezmejne proge s tirno širino 1 520 mm, ki so povezane z omrežjem tretjih držav.

1.3   Vsebina te TSI

V skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2016/797 ta TSI:

| (1) | navaja predvideno področje uporabe – poglavje 2 (Opredelitev podsistemov in področje uporabe ); |
| --- | --- |

(1)

navaja predvideno področje uporabe – poglavje 2 (Opredelitev podsistemov in področje uporabe );

| (2) | določa bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ter njihove vmesnike za povezavo z drugimi podsistemi – poglavje 3 ( Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija); |
| --- | --- |

(2)

določa bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ter njihove vmesnike za povezavo z drugimi podsistemi – poglavje 3 ( Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija);

| (3) | določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki z drugimi podsistemi – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov); |
| --- | --- |

(3)

določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki z drugimi podsistemi – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov);

| (4) | določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, in ki so potrebni za doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije – poglavje 5 (Komponente interoperabilnosti); |
| --- | --- |

(4)

določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, in ki so potrebni za doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije – poglavje 5 (Komponente interoperabilnosti);

| (5) | za vsak obravnavani primer posebej navaja, katere postopke je treba uporabiti za oceno skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali za ES-verifikacijo podsistemov – poglavje 6 ( Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov); |
| --- | --- |

(5)

za vsak obravnavani primer posebej navaja, katere postopke je treba uporabiti za oceno skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali za ES-verifikacijo podsistemov – poglavje 6 ( Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov);

| (6) | navaja strategijo za izvajanje te TSI – poglavje 7 (Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo); |
| --- | --- |

(6)

navaja strategijo za izvajanje te TSI – poglavje 7 (Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo);

| (7) | navaja strokovne kompetence ter zahtevane zdravstvene in varnostne pogoje pri delu za osebje, ki upravlja in vzdržuje te podsisteme ter izvaja TSI – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov); |
| --- | --- |

(7)

navaja strokovne kompetence ter zahtevane zdravstvene in varnostne pogoje pri delu za osebje, ki upravlja in vzdržuje te podsisteme ter izvaja TSI – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov);

| (8) | navaja določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme, zlasti v primeru nadgradnje in obnove, ter za take primere navaja spremembe, zaradi katerih je treba vložiti vlogo za novo dovoljenje za vozilo ali podsistem ob progi – poglavje 7 (Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo); |
| --- | --- |

(8)

navaja določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme, zlasti v primeru nadgradnje in obnove, ter za take primere navaja spremembe, zaradi katerih je treba vložiti vlogo za novo dovoljenje za vozilo ali podsistem ob progi – poglavje 7 (Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo);

| (9) | navaja parametre podsistemov, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi združljivost med vozili in potmi, na katerih naj bi obratovala – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov). |
| --- | --- |

(9)

navaja parametre podsistemov, ki jih mora preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje teh parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred prvo uporabo vozila, da se zagotovi združljivost med vozili in potmi, na katerih naj bi obratovala – poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov).

V skladu s členom 4(5) Direktive (EU) 2016/797 so določbe za posebne primere navedene v poglavju 7 (Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo).

V tej TSI so v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistemov) določena tudi pravila glede obratovanja in vzdrževanja, specifična za področje uporabe, navedeno v odstavkih 1.1 in 1.2.

2.   OPREDELITEV PODSISTEMOV IN PODROČJE UPORABE

2.1   Uvod

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljeni v Prilogi II k Direktivi (EU) 2016/797, kot sledi:

| (1) | vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi sta opredeljena kot: „vsa oprema ob progi, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“; |
| --- | --- |

(1)

vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi sta opredeljena kot: „vsa oprema ob progi, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“;

| (2) | vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu je opredeljeno kot: „vsa oprema na vozilih, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“. |
| --- | --- |

(2)

vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu je opredeljeno kot: „vsa oprema na vozilih, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenje in nadzor voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“.

Značilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija so naslednje:

| (1) | funkcije, ki so bistvene za varen nadzor železniškega prometa in njegovo delovanje, vključno s tistimi, ki se zahtevajo za načine delovanja v poslabšanih razmerah (1); |
| --- | --- |

(1)

funkcije, ki so bistvene za varen nadzor železniškega prometa in njegovo delovanje, vključno s tistimi, ki se zahtevajo za načine delovanja v poslabšanih razmerah (1);

| (2) | vmesniki; |
| --- | --- |

(2)

vmesniki;

| (3) | raven zmogljivosti, ki je potrebna za izpolnjevanje bistvenih zahtev. |
| --- | --- |

(3)

raven zmogljivosti, ki je potrebna za izpolnjevanje bistvenih zahtev.

2.2   Področje uporabe

TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija (TSI CCS) določa le tiste zahteve, ki so potrebne za zagotovitev interoperabilnosti železniškega sistema Unije in skladnosti z bistvenimi zahtevami (2).

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija vsebujejo naslednje dele:

| (1) | zaščita vlakov; |
| --- | --- |

(1)

zaščita vlakov;

| (2) | glasovna radijska komunikacija; |
| --- | --- |

(2)

glasovna radijska komunikacija;

| (3) | podatkovna radijska komunikacija; |
| --- | --- |

(3)

podatkovna radijska komunikacija;

| (4) | zaznavanje vlaka; |
| --- | --- |

(4)

zaznavanje vlaka;

| (5) | avtomatizirano obratovanje vlakov (3). |
| --- | --- |

(5)

avtomatizirano obratovanje vlakov (3).

ERTMS (Evropski sistem za upravljanje železniškega prometa) sestavljajo zaščita vlakov (ETCS), radijska komunikacija (RMR) in avtomatizirano obratovanje vlakov (ATO).

Sistem zaščite vlakov razreda A je ETCS (evropski sistem za nadzor vlakov) (4), radijski sistem razreda A pa je RMR (železniški mobilni radijski sistem). V tej TSI sistem RMR zajema dva radijska sistema razreda A, in sicer GSM-R in FRMCS (prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem), ki se lahko uvedeta hkrati ali neodvisno drug od drugega (5).

Glede sistemov za zaznavanje vlaka so s to TSI določene le zahteve za vmesnik za povezavo z drugimi podsistemi.

Seznam sistemov razreda B je določen v Prilogi II k tej uredbi.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so določene glede na mobilne radijske aparate razreda A, zaščito vlakov in avtomatizirano obratovanje vlakov.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so določene glede na naslednje:

| (1) | radijsko omrežje razreda A; |
| --- | --- |

(1)

radijsko omrežje razreda A;

| (2) | zaščita vlakov razreda A; |
| --- | --- |

(2)

zaščita vlakov razreda A;

| (3) | avtomatizirano obratovanje vlakov razreda A; |
| --- | --- |

(3)

avtomatizirano obratovanje vlakov razreda A;

| (4) | zahteve za vmesnike za sisteme za zaznavanje vlaka, da se zagotovi njihova združljivost s tirnimi vozili. |
| --- | --- |

(4)

zahteve za vmesnike za sisteme za zaznavanje vlaka, da se zagotovi njihova združljivost s tirnimi vozili.

Vsi podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija se ocenijo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 402/2013, tudi če niso navedeni v tej TSI (6).

2.3   Stopnje uporabe ob progi (ETCS)

Vmesniki, navedeni v tej TSI, opredeljujejo način prenosa podatkov vlakom in (kadar je primerno) z vlakov. Specifikacije za ETCS, navedene v tej TSI, določajo stopnje uporabe, med katerimi se lahko za izvedbo ob progi izberejo prenosna sredstva, ki ustrezajo njenim zahtevam.

S to TSI so opredeljene zahteve za vse stopnje uporabe. Za tehnično opredelitev stopenj uporabe ETCS glej točko 4.1 c v preglednici A 1 v Dodatku A.

3.   BISTVENE ZAHTEVE ZA PODSISTEME VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJA

3.1   Splošno

Direktiva (EU) 2016/797 zahteva, da podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, izpolnjujejo bistvene zahteve, določene v splošnih pogojih v Prilogi III k navedeni direktivi.

Bistvene zahteve so:

| (1) | varnost; |
| --- | --- |

(1)

varnost;

| (2) | zanesljivost in razpoložljivost; |
| --- | --- |

(2)

zanesljivost in razpoložljivost;

| (3) | zdravje; |
| --- | --- |

(3)

zdravje;

| (4) | varstvo okolja; |
| --- | --- |

(4)

varstvo okolja;

| (5) | tehnična združljivost; |
| --- | --- |

(5)

tehnična združljivost;

| (6) | dostopnost. |
| --- | --- |

(6)

dostopnost.

Bistvene zahteve za sisteme razreda A so opisane v preglednici 3.1 .

Za zahteve za sisteme razreda B je odgovorna zadevna država članica.

V preglednici v nadaljevanju so navedene bistvene zahteve, kot so opredeljene in oštevilčene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2016/797 ter se upoštevajo pri osnovnih parametrih iz poglavja 4 te TSI.

Preglednica 3.1

Povezave med bistvenimi zahtevami in osnovnimi parametri

| Osnovni parameter – točka | Osnovni parameter – naslov | Varnost | Zanesljivost – razpoložljivost | Zdravje | Varstvo okolja | Tehnična združljivost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1 | Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo | 1.1.1
  1.1.3
  2.3.1 | 1.2 | | | |
| 4.2.2 | Funkcionalnost ETCS na vozilu | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.3 | Funkcionalnost ETCS ob progi | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.4 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR | | | | 1.4.3 | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.5 | Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.6 | Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.7 | Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.8 | Upravljanje ključev | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.9 | Upravljanje ETCS-ID | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | | | | 1.4.3 | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.12 | ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.13 | RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.14 | Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.15 | Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.16 | Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS | 1.1.3
  1.1.4 | | 1.3.2 | 1.4.2 | |
| 4.2.17 | Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.18 | Funkcionalnost ATO na vozilu | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.19 | Funkcionalnost ATO ob progi | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.20 | Tehnična dokumentacija za vzdrževanje | 1.1.5
  1.1.1 | | | | |

Osnovni parameter – točka

Osnovni parameter – naslov

Varnost

Zanesljivost – razpoložljivost

Zdravje

Varstvo okolja

Tehnična združljivost

4.2.1

Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo

1.1.1

1.1.3

2.3.1

1.2

4.2.2

Funkcionalnost ETCS na vozilu

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.3

Funkcionalnost ETCS ob progi

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.4

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

1.4.3

1.5

2.3.2

4.2.5

Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO

1.5

2.3.2

4.2.6

Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu

1.5

2.3.2

4.2.7

Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije

1.5

2.3.2

4.2.8

Upravljanje ključev

1.5

2.3.2

4.2.9

Upravljanje ETCS-ID

1.5

2.3.2

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

1.5

2.3.2

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

1.4.3

1.5

2.3.2

4.2.12

ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

1.5

2.3.2

4.2.13

RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

1.5

2.3.2

4.2.14

Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.15

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

1.5

2.3.2

4.2.16

Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS

1.1.3

1.1.4

1.3.2

1.4.2

4.2.17

Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema

1.5

2.3.2

4.2.18

Funkcionalnost ATO na vozilu

1.5

2.3.2

4.2.19

Funkcionalnost ATO ob progi

1.5

2.3.2

4.2.20

Tehnična dokumentacija za vzdrževanje

1.1.5

1.1.1

3.2   Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

3.2.1   Varnost

Pri vsakem projektu v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija se izvedejo ukrepi, potrebni za zagotovitev, da stopnja tveganja, da pride do napake, ki spada na področje uporabe podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, ni višja od ciljne stopnje tveganja, določene za zadevno storitev.

Da ukrepi, sprejeti za zagotavljanje varnosti, ne bi ogrozili interoperabilnosti, je treba upoštevati zahteve osnovnega parametra, opredeljenega v točki 4.2.1 (Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Za sistem ETCS razreda A je cilj varnosti porazdeljen med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Podrobne zahteve so navedene v osnovnem parametru, opredeljenem v točki 4.2.1 (Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo). Ta varnostna zahteva se izpolni skupaj z zahtevami glede razpoložljivosti, kakor je opredeljeno v točki 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

3.2.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Za sistem razreda A so cilji zanesljivosti in razpoložljivosti porazdeljeni med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Podrobne zahteve so navedene v osnovnem parametru, opredeljenem v točki 4.2.1 (Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Stopnja tveganja, ki nastane zaradi staranja in obrabe komponent, uporabljenih v podsistemu, se spremlja. Upoštevajo se zahteve glede vzdrževanja iz točke 4.5.

3.2.3   Tehnična združljivost

Tehnična združljivost obsega funkcije, vmesnike in zmogljivosti, ki so potrebne za dosego interoperabilnosti.

Zahteve tehnične združljivosti so razdeljene v tri kategorije:

| (1) | prva kategorija opredeljuje splošne tehnično-tehnološke zahteve za interoperabilnost, to je okoljske pogoje, interno elektromagnetno združljivost (EMC) znotraj meja železniškega območja in vgradnjo. Te zahteve za združljivost so opredeljene v tem poglavju; |
| --- | --- |

(1)

prva kategorija opredeljuje splošne tehnično-tehnološke zahteve za interoperabilnost, to je okoljske pogoje, interno elektromagnetno združljivost (EMC) znotraj meja železniškega območja in vgradnjo. Te zahteve za združljivost so opredeljene v tem poglavju;

| (2) | druga kategorija opisuje, kako je treba podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija tehnično uporabljati in katere funkcije morajo opravljati, da se zagotovi interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4; |
| --- | --- |

(2)

druga kategorija opisuje, kako je treba podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija tehnično uporabljati in katere funkcije morajo opravljati, da se zagotovi interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4;

| (3) | tretja kategorija opisuje, kako so podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija povezani s podsistemom vodenje in upravljanje prometa, da se doseže operativna interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4. |
| --- | --- |

(3)

tretja kategorija opisuje, kako so podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija povezani s podsistemom vodenje in upravljanje prometa, da se doseže operativna interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

3.2.3.1   Tehnično-tehnološka združljivost

3.2.3.1.1   
  Fizikalno-okoljski pogoji

Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo lahko obratuje v podnebnih in fizičnih razmerah, značilnih za območje, v katerem je zadevni del železniškega omrežja Unije.

Upoštevajo se zahteve osnovnega parametra 4.2.16 (Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS).

3.2.3.1.2   
  Interna elektromagnetna združljivost železnice

Osnovni parameter za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi je opisan v točki 4.2.11 (Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi).

3.3   Bistvene zahteve, ki niso neposredno zajete v tej TSI

3.3.1   Varnost

Bistvena zahteva 1.1.2 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 ne spada na področje uporabe te TSI.

Bistvena zahteva 1.1.4 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi je zajeta v veljavnih evropskih in nacionalnih določbah.

3.3.2   Zdravje

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, je treba zagotoviti, da uporabljeni materiali in projektiranje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija niso nevarni za zdravje oseb, ki imajo dostop do njih. To je povezano z bistveno zahtevo 1.3.1 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797. Bistvena zahteva 1.3.2 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi je zajeta v veljavnih evropskih in nacionalnih določbah.

3.3.3   Varstvo okolja

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, velja naslednje:

| (1) | če je oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo izpostavljena čezmerni vročini ali ognju, ne sme prekoračiti omejitev za emisijo dima ali plinov, ki škodujejo okolju. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.2 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(1)

če je oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo izpostavljena čezmerni vročini ali ognju, ne sme prekoračiti omejitev za emisijo dima ali plinov, ki škodujejo okolju. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.2 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797;

| (2) | oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne vsebuje snovi, ki bi lahko med njeno običajno uporabo izjemno onesnažile okolje. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.1 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(2)

oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne vsebuje snovi, ki bi lahko med njeno običajno uporabo izjemno onesnažile okolje. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.1 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797;

| (3) | oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je predmet veljavne zakonodaje Unije, ki določa omejitve emisij elektromagnetnih motenj in dovzetnosti zanje ob mejah železniškega območja. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.3 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(3)

oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je predmet veljavne zakonodaje Unije, ki določa omejitve emisij elektromagnetnih motenj in dovzetnosti zanje ob mejah železniškega območja. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.3 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797;

| (4) | oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je v skladu z veljavnimi določbami o obremenitvah s hrupom. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.4 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(4)

oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je v skladu z veljavnimi določbami o obremenitvah s hrupom. To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.4 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797;

| (5) | oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne povzroča nedopustne stopnje vibracij, ki bi lahko ogrozile trdnost infrastrukture (kadar je infrastruktura pravilno vzdrževana). To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.5 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(5)

oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne povzroča nedopustne stopnje vibracij, ki bi lahko ogrozile trdnost infrastrukture (kadar je infrastruktura pravilno vzdrževana). To je povezano z bistveno zahtevo 1.4.5 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797.

3.3.4   Tehnična združljivost

3.3.4.1   Interna elektromagnetna združljivost železnice

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne sme motiti delovanja ostale opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo ali ostalih podsistemov in tudi sama ne sme biti motena zaradi njihovega delovanja.

3.3.5   Dostopnost

Bistvena zahteva 1.6 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 ne spada na področje uporabe te TSI.

4.   OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV

4.1   Uvod

4.1.1   Osnovni parametri

V skladu z zadevnimi bistvenimi zahtevami so za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija značilni naslednji osnovni parametri:

| (1) | Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo (točka 4.2.1); |
| --- | --- |

(1)

Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo (točka 4.2.1);

| (2) | Funkcionalnost ETCS na vozilu (točka 4.2.2); |
| --- | --- |

(2)

Funkcionalnost ETCS na vozilu (točka 4.2.2);

| (3) | Funkcionalnost ETCS ob progi (točka 4.2.3); |
| --- | --- |

(3)

Funkcionalnost ETCS ob progi (točka 4.2.3);

| (4) | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR (točka 4.2.4); |
| --- | --- |

(4)

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR (točka 4.2.4);

| (5) | Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO (točka 4.2.5); |
| --- | --- |

(5)

Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO (točka 4.2.5);

| (6) | Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu (točka 4.2.6); |
| --- | --- |

(6)

Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu (točka 4.2.6);

| (7) | Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije (točka 4.2.7); |
| --- | --- |

(7)

Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije (točka 4.2.7);

| (8) | Upravljanje ključev (točka 4.2.8); |
| --- | --- |

(8)

Upravljanje ključev (točka 4.2.8);

| (9) | Upravljanje ETCS-ID (točka 4.2.9); |
| --- | --- |

(9)

Upravljanje ETCS-ID (točka 4.2.9);

| (10) | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi (točka 4.2.10); |
| --- | --- |

(10)

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi (točka 4.2.10);

| (11) | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (točka 4.2.11); |
| --- | --- |

(11)

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (točka 4.2.11);

| (12) | ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.12); |
| --- | --- |

(12)

ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.12);

| (13) | RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.13); |
| --- | --- |

(13)

RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.13);

| (14) | Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene (točka 4.2.14); |
| --- | --- |

(14)

Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene (točka 4.2.14);

| (15) | Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (točka 4.2.15); |
| --- | --- |

(15)

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (točka 4.2.15);

| (16) | Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS (točka 4.2.16); |
| --- | --- |

(16)

Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS (točka 4.2.16);

| (17) | Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema (točka 4.2.17); |
| --- | --- |

(17)

Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema (točka 4.2.17);

| (18) | Funkcionalnost ATO na vozilu (točka 4.2.18); |
| --- | --- |

(18)

Funkcionalnost ATO na vozilu (točka 4.2.18);

| (19) | Funkcionalnost ATO ob progi (točka 4.2.19); |
| --- | --- |

(19)

Funkcionalnost ATO ob progi (točka 4.2.19);

| (20) | Tehnična dokumentacija za vzdrževanje (točka 4.2.20). |
| --- | --- |

(20)

Tehnična dokumentacija za vzdrževanje (točka 4.2.20).

4.1.2   Pregled zahtev

Vse zahteve v točki 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov) glede teh osnovnih parametrov se uporabljajo za sistem razreda A.

Zahteve za sisteme razreda B in specifične prenosne module (STM) (ki omogočajo, da sistem razreda A na vozilu deluje na infrastrukturi razreda B) so v pristojnosti ustrezne države članice.

Ta TSI temelji na načelih omogočanja, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI. Da bi se ta cilj dosegel, je potrebno naslednje:

| (1) | funkcije, vmesniki in zmogljivost podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so standardizirani, kar zagotavlja, da se bo vsak vlak predvidljivo odzval na podatke, prejete od naprav ob progi; |
| --- | --- |

(1)

funkcije, vmesniki in zmogljivost podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so standardizirani, kar zagotavlja, da se bo vsak vlak predvidljivo odzval na podatke, prejete od naprav ob progi;

| (2) | za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so v tej TSI komunikacije proga-vlak in vlak-proga popolnoma standardizirane. Specifikacije, navedene v točkah spodaj, omogočajo, da se funkcionalnost vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi uporablja prožno, tako da se lahko na optimalen način vključi v železniški sistem. Ta prožnost se mora izkoristiti brez omejevanja gibanja vozil s podsistemi na vozilu, skladnimi s TSI. |
| --- | --- |

(2)

za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so v tej TSI komunikacije proga-vlak in vlak-proga popolnoma standardizirane. Specifikacije, navedene v točkah spodaj, omogočajo, da se funkcionalnost vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi uporablja prožno, tako da se lahko na optimalen način vključi v železniški sistem. Ta prožnost se mora izkoristiti brez omejevanja gibanja vozil s podsistemi na vozilu, skladnimi s TSI.

Funkcije vodenje-upravljanje in signalizacija so razvrščene v kategorije, ki označujejo, ali so neobvezne ali obvezne. Te kategorije so opredeljene v točki 7.2.9 te TSI in specifikacijah iz Dodatka A, zadevna besedila pa tudi navajajo, kako so funkcije razvrščene.

Točka 4.1 c v preglednici A 1 v Dodatku A se sklicuje na glosar izrazov in opredelitev za ETCS in ATO, ki se uporabljajo v specifikacijah iz Dodatka A.

4.1.3   Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

V skladu s točko 2.2 (Scope) se lahko podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija razdelijo na več delov.

Naslednja preglednica kaže, kateri osnovni parametri so pomembni za vsak podsistem in za vsak del.

Preglednica 4.1

Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

| Podsistem | Del | Osnovni parametri |
| --- | --- | --- |
| Vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu | Zaščita vlakov | 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Glasovna radijska komunikacija | 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Podatkovna radijska komunikacija | 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Avtomatizirano obratovanje vlakov (Automated Train Operation) | 4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.6, 4.2.12, 4.2.16, 4.2.18, 4.2.20 |
| Vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi | Zaščita vlakov | 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Glasovna radijska komunikacija | 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Podatkovna radijska komunikacija | 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Zaznavanje vlaka | 4.2.10, 4.2.11 |
| Avtomatizirano obratovanje vlaka (Automated Train Operation) | 4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.19, 4.2.20 |

Podsistem

Del

Osnovni parametri

Vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Zaščita vlakov

4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Glasovna radijska komunikacija

4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Podatkovna radijska komunikacija

4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Avtomatizirano obratovanje vlakov (Automated Train Operation)

4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.6, 4.2.12, 4.2.16, 4.2.18, 4.2.20

Vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

Zaščita vlakov

4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Glasovna radijska komunikacija

4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Podatkovna radijska komunikacija

4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Zaznavanje vlaka

4.2.10, 4.2.11

Avtomatizirano obratovanje vlaka (Automated Train Operation)

4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.19, 4.2.20

4.2   Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov

4.2.1   Značilnosti glede zanesljivosti, razpoložljivosti in varnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo

Ta osnovni parameter opisuje zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi s sklicevanjem na točko 3.2.1 (Varnost) in točko 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

Da bi se dosegla interoperabilnost, je treba pri izvedbi podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevati naslednje določbe:

| (1) | projektiranje, izvedba in uporaba podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ne prenašajo zahtev:






  (a) | prek vmesnika med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi poleg zahtev, določenih v tej TSI; |
| --- | --- | --- |

(1)

projektiranje, izvedba in uporaba podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ne prenašajo zahtev:

(a)

prek vmesnika med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi poleg zahtev, določenih v tej TSI;

| (b) | na noben drug podsistem poleg zahtev, določenih v ustreznih TSI; |
| --- | --- |

(b)

na noben drug podsistem poleg zahtev, določenih v ustreznih TSI;

| (2) | upoštevajo se zahteve, določene v točkah 4.2.1.1 in 4.2.1.2. |
| --- | --- |

(2)

upoštevajo se zahteve, določene v točkah 4.2.1.1 in 4.2.1.2.

4.2.1.1   Varnost

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevajo zahteve za opremo in naprave ETCS, navedene v tej TSI.

Za nevarnost „prekoračitev omejitve hitrosti in/ali razdalje, priporočenih za ETCS“ znaša dopustna stopnja nevarnosti (THR) 10-9 h-1 za naključne prekoračitve za ETCS na vozilu in 10-9 h-1 za naključne prekoračitve za ETCS ob progi. Glej točko 4.2.1 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Za dosego interoperabilnosti mora ETCS na vozilu v celoti upoštevati vse zahteve iz točke 4.2.1 v preglednici A 1 v Dodatku A. Kljub temu so za ETCS ob progi sprejemljive manj stroge varnostne zahteve, če se v kombinaciji s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI, doseže varnostna raven za obratovanje.

Za sistem ETCS razreda A:

| (1) | spremembe, ki jih prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture uvedejo za izvajanje ukrepov preventivnega ali korektivnega vzdrževanja, se upravljajo v skladu s procesi in postopki njihovega sistema upravljanja varnosti v skladu s členom 9 Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o varnosti) (7); |
| --- | --- |

(1)

spremembe, ki jih prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture uvedejo za izvajanje ukrepov preventivnega ali korektivnega vzdrževanja, se upravljajo v skladu s procesi in postopki njihovega sistema upravljanja varnosti v skladu s členom 9 Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o varnosti) (7);

| (2) | druge vrste sprememb, ki jih uvedejo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture (npr. spremembe projektiranja ali izvajanja ETCS), ter spremembe, ki jih uvedejo drugi akterji (npr. proizvajalci ali drugi dobavitelji), se upravljajo v skladu s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013, kot je navedeno v členu 6(1), točka (a), Direktive (EU) 2016/798. |
| --- | --- |

(2)

druge vrste sprememb, ki jih uvedejo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture (npr. spremembe projektiranja ali izvajanja ETCS), ter spremembe, ki jih uvedejo drugi akterji (npr. proizvajalci ali drugi dobavitelji), se upravljajo v skladu s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013, kot je navedeno v členu 6(1), točka (a), Direktive (EU) 2016/798.

Poleg tega bo ocenjevalni organ SVM v skladu s členom 6 Izvedbene Uredbe (EU) št. 402/2013 opravil neodvisno oceno pravilne uporabe postopka upravljanja s tveganji iz Priloge I k navedeni uredbi in ustreznosti rezultatov uporabe postopka. Ni omejitev glede neodvisnosti ocenjevalnega organa SVM tipa A, B ali C, ki jih dovoljuje Izvedbena uredba (EU) št. 402/2013. Imenovani ocenjevalni organ SVM se akreditira ali prizna v skladu z zahtevami iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013 na področju podsistema „vodenje-upravljanje in signalizacija“, kot je navedeno pod postavko 5 „razvrstitev“ podatkovne zbirke ERADIS za ocenjevalne organe.

Akreditacija ali priznanje na področju podsistema „vodenje-upravljanje in signalizacija“ zajema pristojnost ocenjevalnega organa SVM za neodvisno oceno „varne integracije“ na ravni podsistema ETCS ali komponente interoperabilnosti ETCS. To vključuje pristojnost za:

| (1) | oceno varne integracije vseh notranjih komponent in vmesnikov, ki tvorijo arhitekturo podsistema ETCS ali komponente interoperabilnosti ETCS; |
| --- | --- |

(1)

oceno varne integracije vseh notranjih komponent in vmesnikov, ki tvorijo arhitekturo podsistema ETCS ali komponente interoperabilnosti ETCS;

| (2) | oceno varne integracije vseh zunanjih vmesnikov podsistema ETCS ali komponente interoperabilnosti ETCS v njenem neposrednem fizičnem, funkcionalnem, okoljskem, operativnem in vzdrževalnem okviru. |
| --- | --- |

(2)

oceno varne integracije vseh zunanjih vmesnikov podsistema ETCS ali komponente interoperabilnosti ETCS v njenem neposrednem fizičnem, funkcionalnem, okoljskem, operativnem in vzdrževalnem okviru.

Uporaba standardov iz preglednice A 3 v Dodatku A je ustrezno sredstvo za popolno skladnost s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013 za projektiranje, izvajanje, proizvodnjo, namestitev in validacijo (vključno s potrditvijo varnosti) komponent interoperabilnosti in podsistemov. Če se uporabljajo drugačni standardi od tistih iz preglednice A 3 v Dodatku A, se dokaže vsaj enakovrednost.

Kadar se za podsistem ETCS ali komponento interoperabilnosti ETCS specifikacije iz preglednice A 3 v Dodatku A uporabljajo kot ustrezno sredstvo za popolno skladnost s postopkom upravljanja s tveganji iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013, dejavnosti neodvisnega varnostnega ocenjevanja, ki se zahtevajo v skladu s specifikacijami iz preglednice A 3 v Dodatku A, opravi ocenjevalni organ SVM, akreditiran ali priznan, kot je določeno v zgornji točki, in ne neodvisni ocenjevalec varnosti iz Cenelec, da bi se preprečilo nepotrebno podvajanje neodvisnega ocenjevanja.

4.2.1.2   Razpoložljivost/zanesljivost

Ta točka se nanaša na pojav vrst napak, ki ne ogrožajo varnosti, temveč povzročajo poslabšane razmere, katerih obvladovanje bi lahko zmanjšalo splošno varnost sistema.

V okviru tega parametra „napaka“ pomeni konec zmožnosti elementa, da izvaja zahtevano funkcijo z zahtevano uspešnostjo, „vrsta napake“ pa pomeni učinek, prek katerega se napaka opazi.

Za zagotovitev, da imajo ustrezni upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu na voljo vse informacije, ki jih potrebujejo za opredelitev ustreznih postopkov za obvladovanje poslabšanih razmer, mora tehnični spis, priložen izjavi ES o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS) na vozilu ali ob progi, vsebovati izračunane vrednosti razpoložljivosti/zanesljivosti, povezane z vrstami napak, ki vplivajo na zmožnost podsistema CCS, in sicer zaradi nadzora varnega premikanja enega ali več vozil ali vzpostavitve glasovne radijske komunikacije med kontrolo prometa in strojevodji.

Zagotovi se skladnost z naslednjimi izračunanimi vrednostmi:

| (1) | povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema CCS na vozilu, zaradi katerih je potrebna ločitev funkcij zaščite vlaka: (odprta točka); |
| --- | --- |

(1)

povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema CCS na vozilu, zaradi katerih je potrebna ločitev funkcij zaščite vlaka: (odprta točka);

| (2) | povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema CCS na vozilu, ki preprečujejo glasovno radijsko komunikacijo med kontrolo prometa in strojevodjo: (odprta točka). |
| --- | --- |

(2)

povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema CCS na vozilu, ki preprečujejo glasovno radijsko komunikacijo med kontrolo prometa in strojevodjo: (odprta točka).

Da lahko upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu v okviru življenjske dobe podsistemov spremljajo raven tveganja in spoštovanje vrednosti zanesljivosti/razpoložljivosti, uporabljenih za opredelitev postopkov za obvladovanje poslabšanih razmer, je treba spoštovati zahteve glede vzdrževanja iz točke 4.2.20 (Tehnična dokumentacija za vzdrževanje).

4.2.2   Funkcionalnost ETCS na vozilu

Osnovni parameter za funkcionalnost ETCS na vozilu opisuje vse funkcije, potrebne za varno obratovanje vlaka. Glavna funkcija je zagotavljanje avtomatske zaščite vlakov in kabinske signalizacije:

| (1) | nastavitev značilnosti vlaka (npr. najvišje hitrosti vlaka, zmogljivosti zaviranja); |
| --- | --- |

(1)

nastavitev značilnosti vlaka (npr. najvišje hitrosti vlaka, zmogljivosti zaviranja);

| (2) | izbor načina nadzorovanja na podlagi informacij iz opreme ob progi; |
| --- | --- |

(2)

izbor načina nadzorovanja na podlagi informacij iz opreme ob progi;

| (3) | izvajanje funkcij meritve poti in hitrosti; |
| --- | --- |

(3)

izvajanje funkcij meritve poti in hitrosti;

| (4) | zaznavanje vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise; |
| --- | --- |

(4)

zaznavanje vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise;

| (5) | izračunavanje dinamičnega profila hitrosti za njegovo vožnjo na podlagi značilnosti vlaka in informacij iz opreme ob progi; |
| --- | --- |

(5)

izračunavanje dinamičnega profila hitrosti za njegovo vožnjo na podlagi značilnosti vlaka in informacij iz opreme ob progi;

| (6) | nadziranje dinamičnega profila hitrosti med vožnjo; |
| --- | --- |

(6)

nadziranje dinamičnega profila hitrosti med vožnjo;

| (7) | omogočanje funkcije intervencije. |
| --- | --- |

(7)

omogočanje funkcije intervencije.

Te funkcije se izvajajo v skladu s točko 4.2.2 b v preglednici A 1 v Dodatku A, njihova zmogljivost pa je v skladu s točko 4.2.2 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.2 c v preglednici A 1 v Dodatku A.

Glavno funkcionalnost podpirajo druge funkcije, na katere se nanašata tudi točki 4.2.2 a in 4.2.2 b v preglednici A 1 v Dodatku A, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju:

| (1) | Komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi:






  (a) | prenos podatkov Eurobalise. Glej točko 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom za aplikacije ERTMS); |
| --- | --- | --- |

(1)

Komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi:

(a)

prenos podatkov Eurobalise. Glej točko 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom za aplikacije ERTMS);

| (b) | prenos podatkov Euroloop. Glej točko 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom za aplikacije ERTMS). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če se zahteva zaradi posebnih primerov iz točke 7.7, ki se nanašajo samo na specifikacije iz Dodatka A; |
| --- | --- |

(b)

prenos podatkov Euroloop. Glej točko 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom za aplikacije ERTMS). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če se zahteva zaradi posebnih primerov iz točke 7.7, ki se nanašajo samo na specifikacije iz Dodatka A;

| (c) | radijski prenos podatkov za radijsko posredovanje. Glej točko 4.2.2 d v preglednici A 1 v Dodatku A ter točke 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR ), 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO) in 4.2.8 (Upravljanje ključev ). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če se zahteva zaradi posebnih primerov iz točke 7.7. Izvajanje te funkcionalnosti. Vključno s posebnimi primeri, mora biti skladno s specifikacijami iz Dodatka A. |
| --- | --- |

(c)

radijski prenos podatkov za radijsko posredovanje. Glej točko 4.2.2 d v preglednici A 1 v Dodatku A ter točke 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR ), 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO) in 4.2.8 (Upravljanje ključev ). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če se zahteva zaradi posebnih primerov iz točke 7.7. Izvajanje te funkcionalnosti. Vključno s posebnimi primeri, mora biti skladno s specifikacijami iz Dodatka A.

| (d) | radijski prenos podatkov. Glej točke 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR ), 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO ) in 4.2.8 (Upravljanje ključev). Ta radijski prenos je neobvezen, razen če deluje na progi z ETCS stopnjo 2 (prej ETCS stopnja 2 ali stopnja 3). |
| --- | --- |

(d)

radijski prenos podatkov. Glej točke 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR ), 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO ) in 4.2.8 (Upravljanje ključev). Ta radijski prenos je neobvezen, razen če deluje na progi z ETCS stopnjo 2 (prej ETCS stopnja 2 ali stopnja 3).

| (2) | Komuniciranje s strojevodjo. Glej točko 4.2.2 e v preglednici A 1 v Dodatku A in točko 4.2.12 (ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)). |
| --- | --- |

(2)

Komuniciranje s strojevodjo. Glej točko 4.2.2 e v preglednici A 1 v Dodatku A in točko 4.2.12 (ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)).

| (3) | Komuniciranje s STM. Glej točko 4.2.6.1 (ETCS in zaščita vlaka razreda B). Ta funkcija vključuje:






  (a) | upravljanje izhodnih podatkov STM; |
| --- | --- | --- |

(3)

Komuniciranje s STM. Glej točko 4.2.6.1 (ETCS in zaščita vlaka razreda B). Ta funkcija vključuje:

(a)

upravljanje izhodnih podatkov STM;

| (b) | zagotavljanje podatkov, ki jih uporablja STM; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje podatkov, ki jih uporablja STM;

| (c) | upravljanje prehodov STM. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje prehodov STM.

| (4) | Upravljanje informacij o:






  (a) | celovitosti vlaka – zagotavljanje informacij o integriteti vlaka in varni dolžini sestave vlaka podsistemu na vozilu je neobvezno, razen če ga zahteva naprava ob progi; |
| --- | --- | --- |

(4)

Upravljanje informacij o:

(a)

celovitosti vlaka – zagotavljanje informacij o integriteti vlaka in varni dolžini sestave vlaka podsistemu na vozilu je neobvezno, razen če ga zahteva naprava ob progi;

| (b) | zaznavanje gibanja v stanju izklopljenosti (Cold Movement Detection – CMD) – oprema ETCS na vozilu je opremljena z zaznavanjem gibanja v stanju izklopljenosti. |
| --- | --- |

(b)

zaznavanje gibanja v stanju izklopljenosti (Cold Movement Detection – CMD) – oprema ETCS na vozilu je opremljena z zaznavanjem gibanja v stanju izklopljenosti.

| (5) | Spremljanje stanja opreme in podpora ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah. Ta funkcija vključuje:






  (a) | sprožitev funkcionalnosti ETCS na vozilu; |
| --- | --- | --- |

(5)

Spremljanje stanja opreme in podpora ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah. Ta funkcija vključuje:

(a)

sprožitev funkcionalnosti ETCS na vozilu;

| (b) | zagotavljanje podpore ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje podpore ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah;

| (c) | ločitev funkcionalnosti ETCS na vozilu. |
| --- | --- |

(c)

ločitev funkcionalnosti ETCS na vozilu.

| (6) | Snemanje podpornih podatkov za regulativne namene. Glej točko 4.2.14 (Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene). |
| --- | --- |

(6)

Snemanje podpornih podatkov za regulativne namene. Glej točko 4.2.14 (Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene).

| (7) | Posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil: | na vmesnik med opremo na vlaku in vlakom ter s tega vmesnika. Glej točko 4.2.2 f v preglednici A 1 v Dodatku A.







  Opomba: | ETCS na vozilu je skladen s FFFIS vlaka samo pri novorazvitih konstrukcijah vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14(1), točka (a), Izvedbene uredbe Komisije(EU) 2018/545 (8). |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil:

na vmesnik med opremo na vlaku in vlakom ter s tega vmesnika. Glej točko 4.2.2 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

Opomba:

| (8) | Posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od ATO na vozilu. Glej točko 4.2.2 h v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

(8)

Posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od ATO na vozilu. Glej točko 4.2.2 h v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.3   Funkcionalnost ETCS ob progi

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ETCS ob progi. Vsebuje vso funkcionalnost ETCS za zagotavljanje varne poti posameznega vlaka.

Glavne funkcionalnosti so:

| (1) | zaznavanje določenega vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise (ETCS stopnje 2); |
| --- | --- |

(1)

zaznavanje določenega vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise (ETCS stopnje 2);

| (2) | pretvorba informacij iz opreme za signalizacijo ob progi v standardno obliko za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu; |
| --- | --- |

(2)

pretvorba informacij iz opreme za signalizacijo ob progi v standardno obliko za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

| (3) | pošiljanje dovoljenj za vožnjo, skupaj z opisom proge in nalogi, za posamezen vlak. |
| --- | --- |

(3)

pošiljanje dovoljenj za vožnjo, skupaj z opisom proge in nalogi, za posamezen vlak.

Te funkcije se izvajajo v skladu s točko 4.2.3 b v preglednici A 1 v Dodatku A, njihova zmogljivost pa je v skladu s točko 4.2.3 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Glavno funkcionalnost podpirajo druge funkcije, na katere se nanašata tudi točki 4.2.3 a in 4.2.3 b v preglednici A 1 v Dodatku A, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju:

| (1) | komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. To vključuje:






  (a) | prenos podatkov Eurobalise. Glej točki 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom za aplikacije ERTMS ) in 4.2.7.4 (Eurobalise/LEU); |
| --- | --- | --- |

(1)

komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. To vključuje:

(a)

prenos podatkov Eurobalise. Glej točki 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom za aplikacije ERTMS ) in 4.2.7.4 (Eurobalise/LEU);

| (b) | prenos podatkov Euroloop. Glej točki 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom za aplikacije ERTMS ) in 4.2.7.5 (Euroloop/LEU). Euroloop je relevanten le na stopnji 1, na kateri je neobvezen; |
| --- | --- |

(b)

prenos podatkov Euroloop. Glej točki 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom za aplikacije ERTMS ) in 4.2.7.5 (Euroloop/LEU). Euroloop je relevanten le na stopnji 1, na kateri je neobvezen;

| (c) | radijski prenos podatkov za radijsko posredovanje. Glej točke 4.2.5.1.2.1 (Vmesnik zračne reže GSM-R za aplikacijo ETCS ), 4.2.7.3.1.1 (GSM-R/ETCS ob progi) in 4.2.8 (Upravljanje ključev ). Radijsko posredovanje je relevantno le na stopnji 1, na kateri je neobvezno; |
| --- | --- |

(c)

radijski prenos podatkov za radijsko posredovanje. Glej točke 4.2.5.1.2.1 (Vmesnik zračne reže GSM-R za aplikacijo ETCS ), 4.2.7.3.1.1 (GSM-R/ETCS ob progi) in 4.2.8 (Upravljanje ključev ). Radijsko posredovanje je relevantno le na stopnji 1, na kateri je neobvezno;

| (d) | radijski prenos podatkov. Glej točke 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR ), 4.2.7.3 (RMR/ETCS ob progi in RMR/ATO ob progi ) in 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski prenos podatkov je relevanten le za ETCS stopnje 2; |
| --- | --- |

(d)

radijski prenos podatkov. Glej točke 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR ), 4.2.7.3 (RMR/ETCS ob progi in RMR/ATO ob progi ) in 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski prenos podatkov je relevanten le za ETCS stopnje 2;

| (2) | pošiljanje informacij/nalogov opremi ETCS na vozilu, npr. informacij, povezanih z odpiranjem/zapiranjem zračnih loput, spuščanjem/dviganjem odjemnika toka, vklopom/izklopom glavnega stikala in prehodom z vlečnega sistema A na vlečni sistem B. Izvajanje te funkcionalnosti je neobvezno za opremo ob progi; lahko pa je obvezno na podlagi drugih veljavnih TSI ali nacionalnih pravil oziroma izvajanja ovrednotenja in ocene tveganja za zagotovitev varne integracije podsistemov; |
| --- | --- |

(2)

pošiljanje informacij/nalogov opremi ETCS na vozilu, npr. informacij, povezanih z odpiranjem/zapiranjem zračnih loput, spuščanjem/dviganjem odjemnika toka, vklopom/izklopom glavnega stikala in prehodom z vlečnega sistema A na vlečni sistem B. Izvajanje te funkcionalnosti je neobvezno za opremo ob progi; lahko pa je obvezno na podlagi drugih veljavnih TSI ali nacionalnih pravil oziroma izvajanja ovrednotenja in ocene tveganja za zagotovitev varne integracije podsistemov;

| (3) | upravljanje prehodov med področji, ki jih nadzorujejo različni radijski blokovni centri (RBCs – Radio Block Centres) (relevantno le za ETCS stopnje 2). Glej točki 4.2.7.1 (Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)) in 4.2.7.2 (RBC/RBC). |
| --- | --- |

(3)

upravljanje prehodov med področji, ki jih nadzorujejo različni radijski blokovni centri (RBCs – Radio Block Centres) (relevantno le za ETCS stopnje 2). Glej točki 4.2.7.1 (Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)) in 4.2.7.2 (RBC/RBC).

4.2.4   Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

Ta osnovni parameter opisuje radijske komunikacijske funkcije. Te funkcije se izvajajo v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju.

4.2.4.1   Osnovna komunikacijska funkcija

4.2.4.1.1   
  Osnovna komunikacijska funkcija GSM-R

Splošne zahteve so določene v točki 4.2.4 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

| (1) | storitve ASCI; točka 4.2.4 b v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(1)

storitve ASCI; točka 4.2.4 b v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (2) | kartica SIM; točka 4.2.4 c v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(2)

kartica SIM; točka 4.2.4 c v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (3) | naslavljanje, odvisno od lokacije; točka 4.2.4 e v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

(3)

naslavljanje, odvisno od lokacije; točka 4.2.4 e v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.4.1.2   
  Osnovna komunikacijska funkcija FRMCS

Splošne zahteve so določene v točki 4.2.4 l v preglednici A 1 v Dodatku A.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

| (1) | profil FRMCS; točka 4.2.4 n v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

(1)

profil FRMCS; točka 4.2.4 n v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.4.2   Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

4.2.4.2.1   
  Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije GSM-R

Splošne zahteve so opredeljene v točki 4.2.4 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.4 g v preglednici A 1 v Dodatku A.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

| (1) | potrditev prednostnih pozivov; točka 4.2.4 h v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(1)

potrditev prednostnih pozivov; točka 4.2.4 h v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (2) | funkcionalno naslavljanje; točka 4.2.4 j v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(2)

funkcionalno naslavljanje; točka 4.2.4 j v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (3) | prikaz funkcionalnih številk; točka 4.2.4 k v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(3)

prikaz funkcionalnih številk; točka 4.2.4 k v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (4) | signalizacija uporabnik–uporabnik (User-to-User); točka 4.2.4 d v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

(4)

signalizacija uporabnik–uporabnik (User-to-User); točka 4.2.4 d v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.4.2.2   
  Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije FRMCS

Splošne zahteve so opredeljene v točki 4.2.4 m v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.4 o v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.4.3   Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS in ATO

4.2.4.3.1   
  Sporočanje podatkov za ETCS

Del „podatkovna radijska komunikacija“ podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko podpira vzpostavitev najmanj dveh hkratnih komunikacijskih sej z ETCS.

4.2.4.3.1.1   Sporočanje podatkov GSM-R za ETCS

Splošne zahteve so opredeljene v točki 4.2.4 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.4 g v preglednici A 1 v Dodatku A.

Ta funkcionalnost je obvezna le v primeru ETCS stopnje 2 ter aplikacij za radijsko posredovanje.

4.2.4.3.1.2   Sporočanje podatkov FRMCS za ETCS

Splošne zahteve so opredeljene v točki 4.2.4 m v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.4 o v preglednici A 1 v Dodatku A.

Ta funkcionalnost je obvezna v primeru aplikacij ETCS stopnje 2.

4.2.4.3.2   
  Sporočanje podatkov za ATO

4.2.4.3.2.1   Sporočanje podatkov GSM-R za ATO

Splošne zahteve so opredeljene v točki 4.2.4 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.4.3.2.2 Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.4 g v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.4.3.2.2   Sporočanje podatkov FRMCS za ATO

Splošne zahteve so opredeljene v točki 4.2.4 m v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.4 o v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.5   Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO

Ta osnovni parameter določa zahteve glede zračne reže med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter ga je treba upoštevati v povezavi z zahtevami za vmesnike med opremo ETCS, ATO in RMR, kot je določeno v točkah 4.2.6 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu) in 4.2.7 (Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije).

Ta osnovni parameter vključuje:

| (1) | fizikalne, električne in elektromagnetne vrednosti, ki jih je treba upoštevati za varno delovanje; |
| --- | --- |

(1)

fizikalne, električne in elektromagnetne vrednosti, ki jih je treba upoštevati za varno delovanje;

| (2) | komunikacijski protokol, ki ga je treba uporabiti; |
| --- | --- |

(2)

komunikacijski protokol, ki ga je treba uporabiti;

| (3) | razpoložljivost komunikacijskega kanala. |
| --- | --- |

(3)

razpoložljivost komunikacijskega kanala.

Specifikacije, ki se uporabijo, so navedene v nadaljevanju.

4.2.5.1   Vmesnik zračne reže RMR

4.2.5.1.1   
  Splošni vmesnik zračne reže RMR

4.2.5.1.1.1   Vmesnik zračne reže GSM-R

Vmesnik zračne reže izpolnjuje zahteve iz točk 4.2.5 a in 4.2.4 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

| Opomba 1: | vmesniki za radijsko komunikacijo GSM-R delujejo v frekvenčnem pasu, določenem v točkah 4.2.5 a in 4.2.4 f v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

Opomba 1:

| Opomba 2: | podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so zaščiteni pred interferenčnimi motnjami, pri čemer so izpolnjene zahteve iz točke 4.2.4 f v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

Opomba 2:

4.2.5.1.1.2   Vmesnik zračne reže FRMCS

Vmesnik zračne reže izpolnjuje zahteve iz točke 4.2.5 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.5.1.2   
  Vmesnik zračne reže RMR za aplikacijo ETCS

4.2.5.1.2.1   Vmesnik zračne reže GSM-R za aplikacijo ETCS

Podatkovni komunikacijski protokoli so v skladu s točko 4.2.5 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

Kadar se izvaja radijsko posredovanje, se upoštevajo zahteve iz točke 4.2.5 c v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.5.1.2.2   Vmesnik zračne reže FRMCS za aplikacijo ETCS

Podatkovni komunikacijski protokoli so v skladu s točko 4.2.5 j v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.5.1.3   
  Vmesnik zračne reže RMR za aplikacijo ATO

4.2.5.1.3.1   Vmesnik zračne reže GSM-R za aplikacijo ATO

Uporablja se paketno komutirana komunikacija, podatkovni komunikacijski protokoli pa so v skladu z ustreznimi zahtevami iz točke 4.2.5 h v preglednici A 1 v Dodatku A.

Za aplikacijo ATO je dovoljena uporaba drugih brezžičnih komunikacijskih omrežij, ki jih na primer upravljajo operaterji javnih ali zasebnih mobilnih omrežij, vendar se šteje, da takšna uporaba ne spada na področje uporabe te TSI.

Uporaba teh omrežij ne sme ovirati govornih in podatkovnih komunikacij GSM-R.

4.2.5.1.3.2   Vmesnik zračne reže FRMCS za aplikacijo ATO

Podatkovni komunikacijski protokoli so v skladu s točko 4.2.5 i v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.5.2   Komunikacija Eurobalise z vlakom za aplikacije ERTMS

Vmesniki za komunikacijo Eurobalise so v skladu s točko 4.2.5 d v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.5.3   Komunikacija Euroloop z vlakom za aplikacije ERTMS

Vmesniki za komunikacijo Euroloop so v skladu s točko 4.2.5 e v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6   Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu

Ta osnovni parameter je sestavljen iz naslednjih delov:

4.2.6.1   ETCS in zaščita vlaka razreda B

Če so na vozilu nameščene funkcije ETCS in funkcije razreda B za zaščito vlaka, se njihova integracija in prehodi med njimi upravljajo z eno od naslednjih naprav:

| (1) | standardizirani vmesnik (STM), ali |
| --- | --- |

(1)

standardizirani vmesnik (STM), ali

| (2) | nestandardizirani vmesnik, ali |
| --- | --- |

(2)

nestandardizirani vmesnik, ali

| (3) | razred B in razred A, integrirana v isto opremo (npr. t. i. bistandardi), ali |
| --- | --- |

(3)

razred B in razred A, integrirana v isto opremo (npr. t. i. bistandardi), ali

| (4) | ni neposrednega vmesnika med obema vrstama opreme. |
| --- | --- |

(4)

ni neposrednega vmesnika med obema vrstama opreme.

Kadar se integracija sistemov ETCS in sistemov razreda B ter prehodi med njimi upravljajo s standardiziranim vmesnikom (STM), ta izpolnjuje zahteve, kot so določene v točki 4.2.6 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

V točki 4.2.6 b v preglednici A 1 v Dodatku A je določen vmesnik K (ki nekaterim STM omogoča, da berejo informacije iz baliz razreda B prek antene ETCS na vozilu), v točki 4.2.6 c v preglednici A 1 v Dodatku A pa vmesnik G (zračna reža med anteno ETCS na vozilu in balizami razreda B).

Uvedba vmesnika K je neobvezna, če pa se uvede, mora biti v skladu s točko 4.2.6 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

Nadalje, če se vmesnik K uvede, mora biti funkcionalnost prenosnega kanala na vozilu zmožna delovati pri lastnostih iz točke 4.2.6 c v preglednici A 1 v Dodatku A.

Če se integracija ETCS in zaščite vlaka razreda B na vozilu ter prehodi med njima ne upravljajo s standardiziranimi vmesniki, določenimi v točki 4.2.6 a v preglednici A 1 v Dodatku A, uporabljena metoda ne uvede dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

4.2.6.2   Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO

4.2.6.2.1   
  Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in ETCS

4.2.6.2.1.1   Vmesnik med podatkovno komunikacijo GSM-R in ETCS

Zahteve za vmesnik med opremo GSM-R na vozilu in funkcionalnostjo ETCS na vozilu so določene v točki 4.2.6 d v preglednici A 1 v Dodatku A.

Kadar se izvaja radijsko posredovanje, se upoštevajo zahteve iz točke 4.2.6 e v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6.2.1.2   Vmesnik med podatkovno komunikacijo FRMCS in ETCS

Zahteve za vmesnik med opremo FRMCS na vozilu in funkcionalnostjo ETCS na vozilu so določene v točki 4.2.6 g v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6.2.2   
  Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in ATO

4.2.6.2.2.1   Vmesnik med podatkovno komunikacijo GSM-R in ATO

Zahteve za vmesnik med opremo GSM-R na vozilu in funkcionalnostjo ATO na vozilu so določene v točki 4.2.6 j v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6.2.2.2   Vmesnik med podatkovno komunikacijo FRMCS in ATO

Zahteve za vmesnik med opremo FRMCS na vozilu in funkcionalnostjo ATO na vozilu so določene v točki 4.2.6 k v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6.2.3   
  Vmesnik med glasovno aplikacijo FRMCS na vozilu in opremo FRMCS na vozilu

Zahteve za vmesnik med glasovno aplikacijo FRMCS na vozilu in opremo FRMCS na vozilu so določene v točki 4.2.6 l v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6.3   Meritev poti in hitrosti

Ni posebnih zahtev za vmesnik za meritev poti in hitrosti.

4.2.6.4   Vmesnik med ATO in ETCS

Zahteve za vmesnik med funkcionalnostjo ATO na vozilu in funkcionalnostjo ETCS na vozilu so določene v točki 4.2.6 h v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.6.5   Dodatni notranji vmesniki CCS na vozilu

4.2.6.5.1   
  Komunikacijski sloji sestave omrežja CCS

Vmesnik med končnimi napravami (npr. ETCS na vozilu, ATO na vozilu in FRMCS na vozilu) in sestavo omrežja Ethernet (ECN) je v skladu s točko 4.2.6 i v preglednici A 1 v Dodatku A, razen če je določeno drugače. Ta vmesnik se uporablja samo na novorazvitih konstrukcijah vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14(1), točka (a), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545.

4.2.7   Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije

Ta osnovni parameter je sestavljen iz petih delov.

4.2.7.1   Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)

Ta vmesnik opredeljuje podatke, ki se izmenjujejo med sosednjimi RBC, tako da je omogočeno varno gibanje vlaka z območja enega RBC na območje drugega RBC:

| (1) | informacije iz „predajnega“ RBC v „prejemni“ RBC; |
| --- | --- |

(1)

informacije iz „predajnega“ RBC v „prejemni“ RBC;

| (2) | informacije iz „prejemnega“ RBC v „predajni“ RBC; |
| --- | --- |

(2)

informacije iz „prejemnega“ RBC v „predajni“ RBC;

| (3) | zahteve so določene v točki 4.2.7 a v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

(3)

zahteve so določene v točki 4.2.7 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.7.2   RBC/RBC

To je tehnični vmesnik med dvema RBC. Zahteve so določene v točki 4.2.7 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.7.3   RMR/ETCS ob progi in RMR/ATO ob progi

4.2.7.3.1   
  RMR/ETCS ob progi

4.2.7.3.1.1   GSM-R/ETCS ob progi

Zahteve za vmesnik med opremo GSM-R in funkcionalnostjo ETCS ob progi so določene v točki 4.2.7 c v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.7.3.1.2   FRMCS/ETCS ob progi

Zahteve za vmesnik med opremo FRMCS in funkcionalnostjo ETCS ob progi so določene v točki 4.2.7 f v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.7.3.2   
  RMR/ATO ob progi

4.2.7.3.2.1   GSM-R/ATO ob progi

Zahteve za vmesnik med opremo GSM-R in funkcionalnostjo ATO ob progi so določene v točki 4.2.7 g v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.7.3.2.2   FRMCS/ATO ob progi

Zahteve za vmesnik med opremo FRMCS in funkcionalnostjo ATO ob progi so določene v točki 4.2.7 h v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.7.4   Eurobalise/LEU

To je vmesnik med komponentama Eurobalise in LEU. Zahteve so določene v točki 4.2.7 d v preglednici A 1 v Dodatku A.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Eurobalise in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7.5   Euroloop/LEU

To je vmesnik med komponentama Euroloop in LEU. Zahteve so določene v točki 4.2.7 e v preglednici A 1 v Dodatku A.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Euroloop in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.8   Upravljanje ključev

Ta osnovni parameter določa zahteve za upravljanje kriptografskih ključev, ki se uporabljajo za zaščito podatkov, ki se radijsko prenašajo.

Zahteve so določene v točki 4.2.8 a v preglednici A 1 v Dodatku A. V področje uporabe te TSI spadajo le zahteve, povezane z vmesniki opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

4.2.9   Upravljanje ETCS-ID

Ta osnovni parameter se nanaša na identitete ETCS (ETCS-ID) za opremo v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

Zahteve so določene v točki 4.2.9 a v Dodatku A.

4.2.10   Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Ta osnovni parameter določa zahteve za vmesnik med sistemi za zaznavanje vlaka ob progi in tirnimi vozili, ki so povezane s konstrukcijo in delovanjem vozila.

Zahteve za vmesnik, ki jih morajo upoštevati sistemi za zaznavanje vlaka, so določene v točki 4.2.10 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.11   Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter določa zahteve za vmesnik za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo za zaznavanje vlaka ob progi.

Zahteve za vmesnik, ki jih morajo upoštevati sistemi za zaznavanje vlaka, so določene v točki 4.2.11 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.12   ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih ETCS in ATO posredujeta strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v opremo na vozilu. Glej točko 4.2.12 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zajema:

| (1) | ergonomijo (vključno z vidljivostjo); |
| --- | --- |

(1)

ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

| (2) | funkcije ETCS in ATO, ki naj bodo prikazane; |
| --- | --- |

(2)

funkcije ETCS in ATO, ki naj bodo prikazane;

| (3) | funkcije ETCS in ATO, ki se sprožijo z vnosom strojevodje. |
| --- | --- |

(3)

funkcije ETCS in ATO, ki se sprožijo z vnosom strojevodje.

4.2.13   RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih RMR posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v RMR na vozilu.

Zajema:

| (1) | ergonomijo (vključno z vidljivostjo); |
| --- | --- |

(1)

ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

| (2) | funkcije RMR, ki naj bodo prikazane; |
| --- | --- |

(2)

funkcije RMR, ki naj bodo prikazane;

| (3) | odhodne informacije, povezane s klicem; |
| --- | --- |

(3)

odhodne informacije, povezane s klicem;

| (4) | dohodne informacije, povezane s klicem. |
| --- | --- |

(4)

dohodne informacije, povezane s klicem.

4.2.13.1   GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Za GSM-R glej točko 4.2.13 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.13.2   FRMCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Za FRMCS glej točko 4.2.13 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.14   Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

Ta osnovni parameter opisuje izmenjavo podatkov med ETCS na vozilu in snemalno napravo na tirnem vozilu.

Glej točko 4.2.14 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.15   Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter opisuje:

| (1) | značilnosti odsevajočih znakov za zagotavljanje pravilne vidnosti; |
| --- | --- |

(1)

značilnosti odsevajočih znakov za zagotavljanje pravilne vidnosti;

| (2) | značilnosti interoperabilnih signalov; |
| --- | --- |

(2)

značilnosti interoperabilnih signalov;

| (3) | namestitev interoperabilnih signalov za izpolnitev njihovega predvidenega operativnega namena. |
| --- | --- |

(3)

namestitev interoperabilnih signalov za izpolnitev njihovega predvidenega operativnega namena.

Za (1) in (2) glej točko 4.2.15 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Za (3) glej točko 4.2.15 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

Poleg tega je treba pri namestitvi objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi upoštevati vidno polje strojevodje in infrastrukturne zahteve.

4.2.16   Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS

Upoštevajo se okoljski pogoji iz dokumentov, navedenih v preglednici A 2 v Dodatku A k tej TSI.

Komponente interoperabilnosti in podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu upoštevajo zahteve za materiale iz Uredbe Komisije (EU) št. 1302/2014 (9) (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) (npr. zahteve v zvezi s požarno zaščito).

4.2.17   Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema

Zaradi različnih možnih izvedb in stanja prehoda na popolnoma skladne podsisteme CCS se opravijo preverjanja, da se dokaže tehnična združljivost med podsistemi CCS na vozilu in podsistemi CCS ob progi. Zahteva po teh preverjanjih se obravnava kot ukrep za povečanje zaupanja v tehnično združljivost podsistemov CCS. Število teh preverjanj se bo predvidoma zmanjševalo, dokler ne bo doseženo načelo iz točke 6.1.2.1.

4.2.17.1   Združljivost sistema ETCS

Združljivost sistema ETCS (ETCS System Compatibility – ESC) se nanaša na evidentiranje tehnične združljivosti med deli sistema ETCS na vozilu in deli sistema ETCS ob progi v okviru podsistemov CCS na posameznem območju uporabe.

Vsak tip ESC opredeljuje nabor preverjanj ESC (npr. preverjanje dokumentov, laboratorijski preizkus ali preizkus na progi ...), ki se uporablja za odsek ali skupino odsekov na območju uporabe. Za čezmejno infrastrukturo in različne nacionalne infrastrukture je mogoče uporabiti isti tip ESC.

Rezultati preverjanj ESC za enoto na vozilu na ravni komponente interoperabilnosti ali podsistema, vključno z ugotovitvami in pogoji, ki izhajajo iz teh preverjanj, se evidentirajo v poročilu o preverjanju ESC.

„Reprezentativna konfiguracija“ pomeni konfiguracijo, na podlagi katere se lahko dosežejo rezultati preizkusov, veljavni za različne konfiguracije iste certificirane komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu ali certificiranega podsistema na vozilu. Ti rezultati so enakovredni tudi za različne konfiguracije certificiranega podsistema ETCS ob progi.

Pri preverjanjih ESC na ravni komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu je treba upoštevati naslednje:

| (1) | v izjavi o ESC za komponento interoperabilnosti so evidentirani rezultati ESC za komponento interoperabilnosti ETCS na vozilu na podlagi tipov ESC, ki so veljavni ne glede na posebno konfiguracijo komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu. Ta dokument pripravi dobavitelj komponente na vozilu. Uporabi se predloga iz Dodatka C.2 ali C.6; |
| --- | --- |

(1)

v izjavi o ESC za komponento interoperabilnosti so evidentirani rezultati ESC za komponento interoperabilnosti ETCS na vozilu na podlagi tipov ESC, ki so veljavni ne glede na posebno konfiguracijo komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu. Ta dokument pripravi dobavitelj komponente na vozilu. Uporabi se predloga iz Dodatka C.2 ali C.6;

| (2) | izjava o ESC za komponento interoperabilnosti vsebuje povzetek ugotovitev in pogojev iz poročil o preverjanjih ESC v zvezi z rezultati uspešno opravljenih preverjanj ESC (opredeljenimi v enem ali več tipih ESC), ki so veljavni ne glede na posebne konfiguracijske parametre komponente interoperabilnosti na vozilu in jih je zato mogoče uporabiti na vsaki ustrezni posebni ravni podsistema CCS na vozilu; |
| --- | --- |

(2)

izjava o ESC za komponento interoperabilnosti vsebuje povzetek ugotovitev in pogojev iz poročil o preverjanjih ESC v zvezi z rezultati uspešno opravljenih preverjanj ESC (opredeljenimi v enem ali več tipih ESC), ki so veljavni ne glede na posebne konfiguracijske parametre komponente interoperabilnosti na vozilu in jih je zato mogoče uporabiti na vsaki ustrezni posebni ravni podsistema CCS na vozilu;

| (3) | izjava o ESC za komponento interoperabilnosti vključuje seznam opravljenih preverjanj ESC za tipe ESC; |
| --- | --- |

(3)

izjava o ESC za komponento interoperabilnosti vključuje seznam opravljenih preverjanj ESC za tipe ESC;

| (4) | izjava o ESC za komponento interoperabilnosti vključuje sklic na poročilo o oceni priglašenega organa v skladu s točko 6.2.4.3 (Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti). |
| --- | --- |

(4)

izjava o ESC za komponento interoperabilnosti vključuje sklic na poročilo o oceni priglašenega organa v skladu s točko 6.2.4.3 (Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti).

ESC posameznega podsistema CCS na vozilu v zvezi z enim ali več tipi ESC je navedena v izjavi o ESC. Uporabi se predloga iz Dodatka C.1 ali C.5.

Na ravni podsistema izjava o ESC vsebuje tudi povzetek poročila o preverjanju ESC in dokazuje, da so bila opravljena zahtevana preverjanja ESC (za vsak tip ESC, vključen v izjavo), objavljena v tehničnem dokumentu Agencije o ESC/RSC, poleg že predloženih izjav o ESC za komponento interoperabilnosti.

Izjava o ESC vključuje tudi popoln seznam izjav o ESC za komponento interoperabilnosti, ki se upoštevajo pri oceni (če obstaja), pogoje (če obstajajo) v zvezi z različnimi tipi ESC in poročilo o oceni priglašenega organa v skladu s točko 6.3.3.1 (Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema).

4.2.17.2   Zahteve za združljivost sistema ETCS

Upravljavec infrastrukture je odgovoren za opredelitev tipov ESC. Vsi odseki omrežja Unije, za katere se zahteva isti nabor preverjanj za dokazovanje ESC, imajo isti tip ESC.

Seznam tipov ESC objavi in vzdržuje Agencija Evropske unije za železnice v tehničnem dokumentu ESC/RSC Technical Document, TD/011REC1028. Glej točko 4.2.17 a v preglednici A 1 v Dodatku A. Agencija oceni preverjanja, razen če jih oceni priglašeni organ, kot se zahteva v vrstici 10 preglednice 6.3. Agencija oceno opravi v dveh mesecih od njenega prejema, razen če se Agencija in upravljavec infrastrukture dogovorita za daljše obdobje, ki pa skupaj ne sme biti daljše od štirih mesecev. Tehnični dokument se posodobi v desetih delovnih dneh po pozitivni oceni.

Tipi ESC se uporabljajo le, če so v zgoraj navedenem tehničnem dokumentu Agencije objavljeni s statusom „veljaven“.

Upravljavci infrastrukture ob podpori dobaviteljev ETCS za njihovo omrežje predložijo Agenciji opredelitev potrebnih preverjanj za vsak tip ESC na njihovem omrežju. Vključiti je treba vsaj naslednje informacije:

| (1) | opredelitev vsakega preverjanja, ki ga je treba opraviti; |
| --- | --- |

(1)

opredelitev vsakega preverjanja, ki ga je treba opraviti;

| (2) | merila za opredelitev vsakega preverjanja kot uspešno opravljenega; |
| --- | --- |

(2)

merila za opredelitev vsakega preverjanja kot uspešno opravljenega;

| (3) | ali se preverjanje zahteva le za vlake, združljive z določeno funkcionalnostjo M_VERSION in določeno izdajo TSI; |
| --- | --- |

(3)

ali se preverjanje zahteva le za vlake, združljive z določeno funkcionalnostjo M_VERSION in določeno izdajo TSI;

| (4) | ali je treba preverjanja opraviti v laboratorijih ali na progi. V primeru proge se navede, ali se zahteva določena lokacija; |
| --- | --- |

(4)

ali je treba preverjanja opraviti v laboratorijih ali na progi. V primeru proge se navede, ali se zahteva določena lokacija;

| (5) | kontaktni podatki za zahtevo po izvedbi posameznega preverjanja; |
| --- | --- |

(5)

kontaktni podatki za zahtevo po izvedbi posameznega preverjanja;

| (6) | opis reprezentativne konfiguracije preverjanja, kadar zadevni upravljavec infrastrukture določi, da ga je treba opraviti v laboratoriju; |
| --- | --- |

(6)

opis reprezentativne konfiguracije preverjanja, kadar zadevni upravljavec infrastrukture določi, da ga je treba opraviti v laboratoriju;

| (7) | predlog prehodnega obdobja med novo različico opredelitve tipov ESC in predhodno različico ali nacionalnim postopkom. Navede se tudi veljavnost prejšnjih tipov ESC. O končnem prehodnem obdobju se je treba dogovoriti z Agencijo. Če se dogovor ne doseže, prehodno obdobje traja šest mesecev. |
| --- | --- |

(7)

predlog prehodnega obdobja med novo različico opredelitve tipov ESC in predhodno različico ali nacionalnim postopkom. Navede se tudi veljavnost prejšnjih tipov ESC. O končnem prehodnem obdobju se je treba dogovoriti z Agencijo. Če se dogovor ne doseže, prehodno obdobje traja šest mesecev.

Upravljavci infrastrukture razvrstijo proge z ETCS glede na tipe ESC, tipe pa registrirajo v registru železniške infrastrukture (RINF). Če opredelitev ESC za obstoječe proge, opremljene z ETCS, ni objavljena v tehničnem dokumentu ESC/RSC ali je ne prejme Agencija, se šteje, da za zadevne proge niso potrebna preverjanja ESC.

Upravljavec infrastrukture zagotovi potrebna sredstva, laboratorij ali dostop do infrastrukture za izvajanje preverjanj, kot zahteva člen 6 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545.

Upravljavci infrastrukture predložijo Agenciji morebitne spremembe navedenih preverjanj za njihovo omrežje.

Tipi ESC so veljavni za nedoločen čas, razen če jih upravljavec infrastrukture spremeni ali umakne. V primeru sprememb se upoštevajo določbe iz točke 7.2.3.4 (Učinek na tehnično združljivost med deli podsistemov CCS na vozilu in ob progi). Če je treba napravo na vozilu ponovno preveriti, je treba opraviti le nova/posodobljena preverjanja ESC, pri čemer se upošteva načelo, da preverjanja, ki so bila že uspešno opravljena, ostanejo veljavna, če vozilo ni spremenjeno.

Ko Agencija v tehničnem dokumentu ESC/RSC Technical Document, TD/011REC1028, objavi ali posodobi preverjanja ESC, se ustrezni obstoječi nacionalni predpisi za preizkušanje združljivosti ETCS razveljavijo, za dokazovanje tehnične združljivosti podsistemov pa se izvedejo samo preverjanja ESC. Upravljavec infrastrukture navede enakovrednost ESC (ni enakovredna, delno enakovredna ali v celoti enakovredna) s prejšnjim nacionalnim postopkom, če obstaja. V takem primeru se lahko za komponento interoperabilnosti ali podsisteme, pri katerih je bila dokazana tehnična združljivost s prejšnjim nacionalnim postopkom, ti dokazi ponovno uporabijo za dokazovanje skladnosti z enakovrednim delom nove ESC, ne da bi bilo treba ponovno izvesti postopke za dokazovanje. Če ESC ni v celoti enakovredna, upravljavec infrastrukture navede prehodno obdobje, kot je navedeno v točki 7.

Subjekt, odgovoren za dokazovanje ESC, opredeli reprezentativno konfiguracijo podsistema ETCS na vozilu.

Izjavo o ESC pripravi subjekt, ki vloži vlogo za dokazovanje ESC.

Subjekt, ki vloži vlogo za dokazovanje ESC, poskrbi, da poročilo o preverjanju ESC za komponento interoperabilnosti ali podsistem oceni priglašeni organ v skladu s točko 6.2.4.3 (Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti) ali 6.3.3.1 (Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema).

Če poročilo o preverjanju ali izjava o ESC za komponento interoperabilnosti, na katero se sklicuje izjava o ESC, vsebuje pogoje, se evidentirajo vsi pogoji, ki odražajo status, in če je tako dogovorjeno, način, kako jih upravlja zadevna stran (npr. prevoznik v železniškem prometu, ki je pripravljen dokazati združljivost s potjo), pri čemer se ta odgovornost evidentira v izjavi o ESC.

4.2.17.3   Združljivost radijskega sistema

Združljivost radijskega sistema (Radio System Compatibility – RSC) se nanaša na evidentiranje tehnične združljivosti med deli za glasovno ali podatkovno radijsko komunikacijo na vozilu in deli RMR ob progi v okviru podsistemov CCS na posameznem območju uporabe.

Vsak tip RSC opredeljuje nabor preverjanj RSC (npr. preverjanje dokumentov, laboratorijski preizkus ali preizkus na progi), ki se uporablja za odsek ali skupino odsekov na območju uporabe. Za čezmejno infrastrukturo in različne nacionalne infrastrukture je mogoče uporabiti isti tip RSC.

Rezultati preverjanj RSC za del za glasovno ali podatkovno radijsko komunikacijo na vozilu na ravni komponente interoperabilnosti ali podsistema, vključno z ugotovitvami in pogoji, ki izhajajo iz teh preverjanj, se evidentirajo v poročilu o preverjanju RSC.

Reprezentativna konfiguracija pomeni konfiguracijo, na podlagi katere se lahko dosežejo rezultati preizkusov, veljavni za različne konfiguracije iste certificirane komponente interoperabilnosti ali certificiranega podsistema na vozilu. Ti rezultati so enakovredni tudi za različne konfiguracije certificiranega podsistema RMR ob progi.

Pri preverjanjih RSC na ravni komponente interoperabilnosti je treba upoštevati naslednje:

| (1) | v izjavi o RSC za komponento interoperabilnosti so evidentirani rezultati RSC za komponento interoperabilnosti (npr. kabinski radijski sistem ali EDOR) na podlagi tipov RSC, ki so veljavni ne glede na posebno konfiguracijo komponent interoperabilnosti. Ta dokument pripravi dobavitelj. Uporabi se predloga iz Dodatka C.4 ali C.6; |
| --- | --- |

(1)

v izjavi o RSC za komponento interoperabilnosti so evidentirani rezultati RSC za komponento interoperabilnosti (npr. kabinski radijski sistem ali EDOR) na podlagi tipov RSC, ki so veljavni ne glede na posebno konfiguracijo komponent interoperabilnosti. Ta dokument pripravi dobavitelj. Uporabi se predloga iz Dodatka C.4 ali C.6;

| (2) | izjava o RSC za komponento interoperabilnosti vsebuje povzetek ugotovitev in pogojev iz poročil o preverjanjih RSC v zvezi z rezultati uspešno opravljenih preverjanj RSC (opredeljenimi v enem ali več tipih RSC), ki so veljavni ne glede na posebne konfiguracijske parametre komponente interoperabilnosti na vozilu in jih je zato mogoče uporabiti na vsaki ustrezni ravni podsistema CCS na vozilu; |
| --- | --- |

(2)

izjava o RSC za komponento interoperabilnosti vsebuje povzetek ugotovitev in pogojev iz poročil o preverjanjih RSC v zvezi z rezultati uspešno opravljenih preverjanj RSC (opredeljenimi v enem ali več tipih RSC), ki so veljavni ne glede na posebne konfiguracijske parametre komponente interoperabilnosti na vozilu in jih je zato mogoče uporabiti na vsaki ustrezni ravni podsistema CCS na vozilu;

| (3) | izjava o RSC za komponento interoperabilnosti vključuje seznam opravljenih preverjanj RSC za tipe RSC; |
| --- | --- |

(3)

izjava o RSC za komponento interoperabilnosti vključuje seznam opravljenih preverjanj RSC za tipe RSC;

| (4) | izjava RSC za komponento interoperabilnosti vključuje sklic na poročilo o oceni priglašenega organa v skladu s točko 6.2.4.3 (Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti). |
| --- | --- |

(4)

izjava RSC za komponento interoperabilnosti vključuje sklic na poročilo o oceni priglašenega organa v skladu s točko 6.2.4.3 (Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti).

RSC posameznega podsistema CCS na vozilu v zvezi z enim ali več tipi RSC je navedena v izjavi o RSC. Uporabi se predloga iz Dodatka C.3 ali C.5.

Na ravni podsistema izjava o RSC vsebuje tudi povzetek poročila o preverjanju in dokazuje, da so bila opravljena zahtevana preverjanja RSC (za vsak tip RSC, vključen v izjavo), objavljena v tehničnem dokumentu Agencije o ESC/RSC, poleg že predloženih izjav o RSC za komponento interoperabilnosti.

Izjava o RSC vključuje tudi popoln seznam izjav o RSC za komponento interoperabilnosti, ki se upoštevajo pri oceni (če obstaja), pogoje (če obstajajo) v zvezi z različnimi tipi RSC in poročilo o oceni priglašenega organa v skladu s točko 6.3.3.1 (Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema).

4.2.17.4   Zahteve za združljivost radijskega sistema

Upravljavec infrastrukture je odgovoren za opredelitev tipov RSC. Vsi odseki omrežja Unije, za katere se zahteva isti nabor preverjanj za dokazovanje RSC, imajo isti tip RSC.

Seznam tipov RSC objavi in vzdržuje Agencija Evropske unije za železnice v tehničnem dokumentu ESC/RSC Technical Document, TD/011REC1028. Glej točko 4.2.17 a v preglednici A 1 v Dodatku A. Agencija oceni preverjanja, razen če jih oceni priglašeni organ, kot se zahteva v vrstici 10 preglednice 6.3. Agencija oceno opravi v dveh mesecih od njenega prejema, razen če se Agencija in upravljavec infrastrukture dogovorita za daljše obdobje, ki pa skupaj ne sme biti daljše od štirih mesecev. Tehnični dokument se posodobi v desetih delovnih dneh po pozitivni oceni.

Tipi RSC se uporabljajo le, če so v zgoraj navedenem tehničnem dokumentu Agencije objavljeni s statusom „veljaven“.

Upravljavci infrastrukture ob podpori dobaviteljev RMR za njihovo omrežje predložijo Agenciji opredelitev potrebnih preverjanj za vsak tip RSC na njihovem omrežju. Vključiti je treba vsaj naslednje informacije:

| (1) | opredelitev vsakega preverjanja, ki ga je treba opraviti; |
| --- | --- |

(1)

opredelitev vsakega preverjanja, ki ga je treba opraviti;

| (2) | merila za opredelitev vsakega preverjanja kot uspešno opravljenega; |
| --- | --- |

(2)

merila za opredelitev vsakega preverjanja kot uspešno opravljenega;

| (3) | ali se preverjanje zahteva le za vlake, opremljene z določeno osnovno konfiguracijo RMR GSM-R/FRMCS in skladne z določeno izdajo TSI; |
| --- | --- |

(3)

ali se preverjanje zahteva le za vlake, opremljene z določeno osnovno konfiguracijo RMR GSM-R/FRMCS in skladne z določeno izdajo TSI;

| (4) | ali je treba preverjanja opraviti v laboratorijih ali na progi. V primeru proge se navede, ali se zahteva določena lokacija; |
| --- | --- |

(4)

ali je treba preverjanja opraviti v laboratorijih ali na progi. V primeru proge se navede, ali se zahteva določena lokacija;

| (5) | kontaktni podatki za zahtevo po izvedbi posameznega preverjanja; |
| --- | --- |

(5)

kontaktni podatki za zahtevo po izvedbi posameznega preverjanja;

| (6) | opis reprezentativne konfiguracije preverjanja, kadar zadevni upravljavec infrastrukture določi, da ga je treba opraviti v laboratoriju; |
| --- | --- |

(6)

opis reprezentativne konfiguracije preverjanja, kadar zadevni upravljavec infrastrukture določi, da ga je treba opraviti v laboratoriju;

| (7) | predlog prehodnega obdobja med novo različico opredelitve tipov RSC in predhodno različico ali nacionalnim postopkom. Navede se tudi veljavnost prejšnjih tipov RSC. O končnem prehodnem obdobju se je treba dogovoriti z Agencijo. Če se dogovor ne doseže, prehodno obdobje traja šest mesecev. |
| --- | --- |

(7)

predlog prehodnega obdobja med novo različico opredelitve tipov RSC in predhodno različico ali nacionalnim postopkom. Navede se tudi veljavnost prejšnjih tipov RSC. O končnem prehodnem obdobju se je treba dogovoriti z Agencijo. Če se dogovor ne doseže, prehodno obdobje traja šest mesecev.

Upravljavci infrastrukture razvrstijo svoje proge v skladu s tipi RSC za glasovno komunikacijo, po potrebi pa tudi za podatke ETCS. Ta razvrstitev tipov RSC se registrira v registru RINF. Če opredelitev RSC za obstoječe proge, opremljene z RMR GSM-R, ni objavljena v tehničnem dokumentu ESC/RSC ali je ne prejme Agencija, se šteje, da za zadevne proge niso potrebna preverjanja RSC.

Upravljavec infrastrukture zagotovi potrebna sredstva, laboratorij ali dostop do infrastrukture za izvajanje preverjanj, kot zahteva člen 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545.

Upravljavci infrastrukture predložijo Agenciji morebitne spremembe navedenih preverjanj za njihovo omrežje.

Tipi RSC so veljavni za nedoločen čas, razen če jih upravljavec infrastrukture spremeni ali umakne. V primeru sprememb se upoštevajo določbe iz točke 7.2.3.4 (Učinek na tehnično združljivost med deli podsistemov CCS na vozilu in ob progi). Če je treba napravo na vozilu ponovno preveriti, je treba opraviti le nova/posodobljena preverjanja RSC, pri čemer se upošteva načelo, da preverjanja, ki so bila že uspešno opravljena, ostanejo veljavna, če vozilo ni spremenjeno.

Ko Agencija v tehničnem dokumentu ESC/RSC Technical Document, TD/011REC1028, objavi ali posodobi preverjanja RSC, se ustrezni obstoječi nacionalni predpisi za preizkušanje združljivosti radijskega sistema razveljavijo, za dokazovanje tehnične združljivosti podsistemov pa se izvedejo samo preverjanja RSC. Upravljavec infrastrukture navede enakovrednost RSC (ni enakovredna, delno enakovredna ali v celoti enakovredna) s prejšnjim nacionalnim postopkom, če obstaja. V takem primeru se lahko za komponento interoperabilnosti ali podsisteme, pri katerih je bila dokazana tehnična združljivost s prejšnjim nacionalnim postopkom, ti dokazi ponovno uporabijo za dokazovanje RSC, ne da bi bilo treba ponovno opraviti preizkuse.

Subjekt, odgovoren za dokazovanje RSC, opredeli reprezentativno konfiguracijo radijskega podsistema na vozilu.

Izjavo o RSC pripravi subjekt, ki vloži vlogo za dokazovanje RSC.

Subjekt, ki vloži vlogo za dokazovanje RSC, poskrbi, da poročilo o preverjanju za komponento interoperabilnosti ali podsistem oceni priglašeni organ v skladu s točko 6.2.4.3 (Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti ) ali 6.3.3.1 (Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema).

Če poročilo o preverjanju ali izjava o RSC za komponento interoperabilnosti, na katero se sklicuje izjava o RSC, vsebuje pogoje, se evidentirajo vsi pogoji, ki odražajo status, in če je tako dogovorjeno, način, kako jih upravlja zadevna stran (npr. prevoznik v železniškem prometu, ki je pripravljen dokazati združljivost s potjo), pri čemer se ta odgovornost evidentira v izjavi o RSC.

4.2.18   Funkcionalnost ATO na vozilu

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ATO na vozilu, ki je potrebna za upravljanje vlaka do stopnje avtomatizacije 2, pri čemer ETCS zagotavlja funkcionalnost avtomatske zaščite vlakov, da se omogoči navedena funkcionalnost ATO. Poleg funkcij, ki se zahtevajo v točki 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu), se funkcije izvajajo v skladu s točko 4.2.18 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Funkcionalnost ATO je podprta z dodatnimi specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju:

| (1) | komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi za radijski prenos podatkov. Glej točki 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR) in 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO); |
| --- | --- |

(1)

komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi za radijski prenos podatkov. Glej točki 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR) in 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno komunikacijo RMR in aplikacijami ETCS/ATO);

| (2) | komuniciranje s strojevodjo. Glej točki 4.2.2 e in 4.2.12 a v preglednici A 1 v Dodatku A (ETCS DMI); |
| --- | --- |

(2)

komuniciranje s strojevodjo. Glej točki 4.2.2 e in 4.2.12 a v preglednici A 1 v Dodatku A (ETCS DMI);

| (3) | posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil. Glej točko 4.2.18 c v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(3)

posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil. Glej točko 4.2.18 c v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (4) | posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od ETCS na vozilu. Glej točko 4.2.18 d v preglednici A 1 v Dodatku A. |
| --- | --- |

(4)

posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od ETCS na vozilu. Glej točko 4.2.18 d v preglednici A 1 v Dodatku A.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.18 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.19   Funkcionalnost ATO ob progi

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ATO ob progi, ki je potrebna za upravljanje vlaka do stopnje avtomatizacije 2, pri čemer ETCS zagotavlja funkcionalnost avtomatske zaščite vlakov, da se to omogoči.

Poleg funkcij, ki se zahtevajo v točki 4.2.3 (Funkcionalnost ETCS ob progi), se funkcije izvajajo v skladu s točko 4.2.19 a v preglednici A 1 v Dodatku A.

Funkcionalnost ATO je podprta z dodatnimi specifikacijami za komunikacijo s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu na podlagi radijskega prenosa podatkov. Glej Dodatek A ter točki 4.2.5.1 (Vmesnik zračne reže RMR) in 4.2.7.3 (RMR/ETCS ob progi in RMR/ATO ob progi.

Zahteve za preizkuse so določene v točki 4.2.19 b v preglednici A 1 v Dodatku A.

4.2.20   Tehnična dokumentacija za vzdrževanje

Ta osnovni parameter opisuje potrebne zahteve v zvezi s tehnično dokumentacijo za vzdrževanje, ki jih morajo izpolnjevati proizvajalci opreme in vložnik vloge za verifikacijo podsistemov.

4.2.20.1   Odgovornost proizvajalca opreme

Proizvajalec opreme, ki je vgrajena v podsistem, navede:

| (1) | vse zahteve in postopke za vzdrževanje (vključno s spremljanjem stanja opreme, diagnozo dogodkov, preizkusnimi metodami in orodji ter tudi zahtevano strokovno usposobljenostjo), potrebne za doseganje bistvenih zahtev in vrednosti, navedenih v obveznih zahtevah te TSI, med celotno življenjsko dobo opreme (prevoz in skladiščenje pred namestitvijo, normalno obratovanje, okvare in njihovi učinki, popravila, preverjanje in vzdrževanje, izločitev iz obratovanja itd.). Za več podrobnosti o popravkih napak glej točki 6.5 (Upravljanje napak) in 7.2.10 (Vzdrževanje specifikacij (popravki napak)); |
| --- | --- |

(1)

vse zahteve in postopke za vzdrževanje (vključno s spremljanjem stanja opreme, diagnozo dogodkov, preizkusnimi metodami in orodji ter tudi zahtevano strokovno usposobljenostjo), potrebne za doseganje bistvenih zahtev in vrednosti, navedenih v obveznih zahtevah te TSI, med celotno življenjsko dobo opreme (prevoz in skladiščenje pred namestitvijo, normalno obratovanje, okvare in njihovi učinki, popravila, preverjanje in vzdrževanje, izločitev iz obratovanja itd.). Za več podrobnosti o popravkih napak glej točki 6.5 (Upravljanje napak) in 7.2.10 (Vzdrževanje specifikacij (popravki napak));

| (2) | vse zahteve in postopke (preizkusne metode in orodja, zahtevana strokovna usposobljenost in ocena učinka posodobljene komponente interoperabilnosti na podsistem), potrebne za uporabo posodobljenih komponent interoperabilnosti zaradi popravkov napak v specifikacijah med celotno življenjsko dobo opreme (vzdrževanje specifikacij). To vključuje opredelitev potrebnih postopkov za posodobitve odobrenih sistemskih modulov in postopkov v vseh fazah življenjskega cikla v primeru popravkov napak v skladu s členom 9 te uredbe, ki se uporabljajo za podsisteme; |
| --- | --- |

(2)

vse zahteve in postopke (preizkusne metode in orodja, zahtevana strokovna usposobljenost in ocena učinka posodobljene komponente interoperabilnosti na podsistem), potrebne za uporabo posodobljenih komponent interoperabilnosti zaradi popravkov napak v specifikacijah med celotno življenjsko dobo opreme (vzdrževanje specifikacij). To vključuje opredelitev potrebnih postopkov za posodobitve odobrenih sistemskih modulov in postopkov v vseh fazah življenjskega cikla v primeru popravkov napak v skladu s členom 9 te uredbe, ki se uporabljajo za podsisteme;

| (3) | vsa tveganja za zdravje in varnost, ki lahko zadevajo javnost in osebje, odgovorno za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(3)

vsa tveganja za zdravje in varnost, ki lahko zadevajo javnost in osebje, odgovorno za vzdrževanje;

| (4) | pogoje za osnovno vzdrževanje na progi, tj. opredelitev enot, ki se lahko zamenjajo na progi (LRU – Line Replaceable Units), opredelitev odobrenih združljivih različic strojne in programske opreme, postopke zamenjave okvarjenih enot LRU ter pogoje za skladiščenje enot LRU in za popravilo okvarjenih enot LRU; |
| --- | --- |

(4)

pogoje za osnovno vzdrževanje na progi, tj. opredelitev enot, ki se lahko zamenjajo na progi (LRU – Line Replaceable Units), opredelitev odobrenih združljivih različic strojne in programske opreme, postopke zamenjave okvarjenih enot LRU ter pogoje za skladiščenje enot LRU in za popravilo okvarjenih enot LRU;

| (5) | preverjanja, ki so potrebna, če je oprema podvržena izjemnim obremenitvam (npr. neugodne okoljske razmere ali neobičajni sunki); |
| --- | --- |

(5)

preverjanja, ki so potrebna, če je oprema podvržena izjemnim obremenitvam (npr. neugodne okoljske razmere ali neobičajni sunki);

| (6) | preverjanja, ki jih je treba izvajati ob vzdrževanju opreme, ki ni del opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo in ki vpliva na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. spreminjanje premera koles). |
| --- | --- |

(6)

preverjanja, ki jih je treba izvajati ob vzdrževanju opreme, ki ni del opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo in ki vpliva na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. spreminjanje premera koles).

4.2.20.2   Odgovornost vložnika vloge za verifikacijo podsistemov

Vložnik:

| (1) | zagotovi, da so za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI, ne glede na to, ali so to komponente interoperabilnosti ali ne, opredeljene zahteve glede vzdrževanja, opisane v točki 4.2.20.1 (Odgovornost proizvajalca opreme); |
| --- | --- |

(1)

zagotovi, da so za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI, ne glede na to, ali so to komponente interoperabilnosti ali ne, opredeljene zahteve glede vzdrževanja, opisane v točki 4.2.20.1 (Odgovornost proizvajalca opreme);

| (2) | izpolni zgornje zahteve iz točke 4.2.20.1, pri čemer upošteva tveganja zaradi medsebojnega delovanja različnih komponent podsistema in vmesnikov za povezavo z drugimi podsistemi; |
| --- | --- |

(2)

izpolni zgornje zahteve iz točke 4.2.20.1, pri čemer upošteva tveganja zaradi medsebojnega delovanja različnih komponent podsistema in vmesnikov za povezavo z drugimi podsistemi;

| (3) | opredeli postopke za uvedbo posodobljenih komponent interoperabilnosti zaradi popravkov napak v specifikacijah (vzdrževanje specifikacij) v skladu z ustrezno dokumentacijo komponente interoperabilnosti, kadar je to ustrezno. Vložnik vloge zagotovi sistem za upravljanje konfiguracije za opredelitev vpliva na podsistem. Zagotovi tudi razpoložljivost dokumentacije v zvezi z različico komponent interoperabilnosti, vključenih v njegove podsisteme. |
| --- | --- |

(3)

opredeli postopke za uvedbo posodobljenih komponent interoperabilnosti zaradi popravkov napak v specifikacijah (vzdrževanje specifikacij) v skladu z ustrezno dokumentacijo komponente interoperabilnosti, kadar je to ustrezno. Vložnik vloge zagotovi sistem za upravljanje konfiguracije za opredelitev vpliva na podsistem. Zagotovi tudi razpoložljivost dokumentacije v zvezi z različico komponent interoperabilnosti, vključenih v njegove podsisteme.

4.2.20.3   Identifikator sistema

Funkcionalnost ERTMS (ETCS, RMR, ATO) komponente interoperabilnosti ali podsistema se opiše z „identifikatorjem sistema“, ki je shema oštevilčevanja za opredelitev različice sistema ter razlikovanje med funkcionalnim identifikatorjem in identifikatorjem realizacije. „Funkcionalni identifikator“ je del identifikatorja sistema in pomeni številko ali številke, opredeljene na podlagi posameznega upravljanja konfiguracije, ki predstavljajo referenco funkcionalnosti za CCS, ki se izvaja v podsistemu CCS ali komponenti interoperabilnosti. „Identifikator realizacije“ je del identifikatorja sistema in pomeni številko ali številke, opredeljene na podlagi posameznega upravljanja konfiguracije s strani dobavitelja, ki označujejo specifično konfiguracijo podsistema CCS ali komponente interoperabilnosti (npr. strojna in programska oprema). „Identifikator sistema“, „funkcionalni identifikator“ in „identifikator realizacije“ opredeli posamezni dobavitelj.

4.3   Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi

4.3.1   Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje prometa

| Vmesnik s TSI vodenje in upravljanje prometa |
| --- |
| Sklic na TSI CCS | | Sklic na TSI vodenje in upravljanje prometa (10) | |
| Parameter | Točka | Parameter | Točka |
| Operativna pravila
  Seznam harmoniziranih besedilnih navedb in sporočil, prikazanih na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS | 4.4
  Dodatek E | Priročnik za strojevodjo
  Operativna pravila
  Informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje | 4.2.1.2.1
  4.4
  Dodatek D3 |
| Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.15 | Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj | 4.2.2.8 |
| Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka | 4.2.2 | Zaviranje vlaka | 4.2.2.6 |
| Uporaba opreme za posipanje s peskom
  Mazanje sledilnega venca na vozilu
  Uporaba kompozitnih zavornjakov | 4.2.10 | Priročnik za strojevodjo | 4.2.1.2.1 |
| Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene | 4.2.14 | Snemanje podatkov | 4.2.3.5 |
| ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) | 4.2.12 | Oblika številke vlaka | 4.2.3.2.1 |
| RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) | 4.2.13 | Oblika številke vlaka | 4.2.3.2.1 |
| Upravljanje ključev | 4.2.8 | Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju | 4.2.2.7 |
| Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil | 4.9 | Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja | Dodatek D1 |

Vmesnik s TSI vodenje in upravljanje prometa

Sklic na TSI CCS

Sklic na TSI vodenje in upravljanje prometa (10)

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Operativna pravila

Seznam harmoniziranih besedilnih navedb in sporočil, prikazanih na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS

4.4

Dodatek E

Priročnik za strojevodjo

Operativna pravila

Informacije o projektiranju ERTMS ob progi, pomembne za obratovanje

4.2.1.2.1

4.4

Dodatek D3

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.15

Zahteve glede opazovanja signalov in progovnih znamenj

4.2.2.8

Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka

4.2.2

Zaviranje vlaka

4.2.2.6

Uporaba opreme za posipanje s peskom

Mazanje sledilnega venca na vozilu

Uporaba kompozitnih zavornjakov

4.2.10

Priročnik za strojevodjo

4.2.1.2.1

Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

4.2.14

Snemanje podatkov

4.2.3.5

ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

4.2.12

Oblika številke vlaka

4.2.3.2.1

RMR DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

4.2.13

Oblika številke vlaka

4.2.3.2.1

Upravljanje ključev

4.2.8

Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju

4.2.2.7

Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil

4.9

Parametri združljivosti vozil in vlakov na predvideni poti obratovanja

Dodatek D1

4.3.2   Vmesnik s podsistemom tirna vozila

| Vmesnik s TSI tirna vozila |
| --- |
| Sklic na TSI CCS | Sklic na TSI tirna vozila |
| Parameter | Točka | Parameter | | Točka |
| Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila | 4.2.10 | Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.3.1.1 |
| TSI za tovorne vagone (11) | 4.2.3.2 |
| Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.3.1.2 |
| TSI za tovorne vagone | 4.2.3.3 |
| Značilnosti tirnih vozil, združljive s kabelskimi zankami | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.3.1.3 |
| TSI za tovorne vagone | 4.2.3.3 |
| Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi t | 4.2.11 | Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.3.1.1 |
| TSI za tovorne vagone | 4.2.3.3 |
| Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.3.1.2 |
| TSI za tovorne vagone | 4.2.3.3 |
| Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka | 4.2.2
  4.2.18 | Zavorna zmogljivost | TSI lokomotive in potniška tirna vozila
  Zaviranje v sili | 4.2.4.5.2 |
| TSI lokomotive in potniška tirna vozila
  Delovno zaviranje | 4.2.4.5.3 |
| TSI za tovorne vagone | 4.2.4.1.2 |
| Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu | 4.2.2 | Kinematični profil | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.1 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu | 4.2.2 | Operativna pravila | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.12.3 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.15 | Zunanja vidljivost
  Čelne luči | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.7.1.1 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Zunanje vidno polje strojevodje | TSI lokomotive in potniška tirna vozila
  Vidno polje | 4.2.9.1.3.1 |
| TSI lokomotive in potniška tirna vozila
  Vetrobransko steklo | 4.2.9.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene | 4.2.14 | Snemalna naprava | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.6 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| ETCS na vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil | 4.2.2 | Odseki ločevanja | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.8.2.9.8 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Ukaz za dinamično zaviranje | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.4.4.4 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Magnetna tirna zavora | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.4.8.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Tirna zavora na vrtinčne tokove | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.4.8.3 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Največja moč in tok iz voznega voda | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.8.2.4 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Odpiranje vrat | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.5.5.6 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Zahteve za zmogljivost | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.8.1.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Nadzor dima | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.10.4.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za premikalno osebje | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.3.6 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Strojevodski pult – ergonomija | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.1.6 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Zahteve za upravljanje načinov ETCS: način mirovanja | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.3.7.1 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Zahteve za upravljanje načinov ETCS: pasivno premikanje | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.3.7.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Zahteve za upravljanje načinov ETCS: nevodilen | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.3.7.3 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Tip zavornega sistema | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.4.3 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Status vleke | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.9.3.8 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Dinamično vozno vedenje | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.3.4.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| ATO na vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil | 4.2.18 | Zahteve za vmesnike s sistemom za avtomatizirano obratovanje vlakov na vozilu | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.13 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Ukaz za zaviranje v sili | 4.2.2 | Ukaz za zaviranje v sili | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.4.4.1 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS | 4.2.16 | Zahteve glede materiala | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.10.2.1 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |
| Ukaz za delovno zaviranje | 4.2.2 | Ukaz za delovno zaviranje | TSI lokomotive in potniška tirna vozila | 4.2.4.4.2 |
| TSI za tovorne vagone | je ni |

Vmesnik s TSI tirna vozila

Sklic na TSI CCS

Sklic na TSI tirna vozila

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila

4.2.10

Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.3.1.1

TSI za tovorne vagone (11)

4.2.3.2

Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.3.1.2

TSI za tovorne vagone

4.2.3.3

Značilnosti tirnih vozil, združljive s kabelskimi zankami

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.3.1.3

TSI za tovorne vagone

4.2.3.3

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi t

4.2.11

Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.3.1.1

TSI za tovorne vagone

4.2.3.3

Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.3.1.2

TSI za tovorne vagone

4.2.3.3

Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka

4.2.2

4.2.18

Zavorna zmogljivost

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Zaviranje v sili

4.2.4.5.2

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Delovno zaviranje

4.2.4.5.3

TSI za tovorne vagone

4.2.4.1.2

Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu

4.2.2

Kinematični profil

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.1

TSI za tovorne vagone

je ni

Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu

4.2.2

Operativna pravila

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.12.3

TSI za tovorne vagone

je ni

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.15

Zunanja vidljivost

Čelne luči

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.7.1.1

TSI za tovorne vagone

je ni

Zunanje vidno polje strojevodje

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Vidno polje

4.2.9.1.3.1

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

Vetrobransko steklo

4.2.9.2

TSI za tovorne vagone

je ni

Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

4.2.14

Snemalna naprava

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.6

TSI za tovorne vagone

je ni

ETCS na vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil

4.2.2

Odseki ločevanja

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.8.2.9.8

TSI za tovorne vagone

je ni

Ukaz za dinamično zaviranje

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.4.4.4

TSI za tovorne vagone

je ni

Magnetna tirna zavora

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.4.8.2

TSI za tovorne vagone

je ni

Tirna zavora na vrtinčne tokove

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.4.8.3

TSI za tovorne vagone

je ni

Največja moč in tok iz voznega voda

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.8.2.4

TSI za tovorne vagone

je ni

Odpiranje vrat

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.5.5.6

TSI za tovorne vagone

je ni

Zahteve za zmogljivost

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.8.1.2

TSI za tovorne vagone

je ni

Nadzor dima

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.10.4.2

TSI za tovorne vagone

je ni

Funkcija radijskega daljinskega upravljanja za premikalno osebje

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.3.6

TSI za tovorne vagone

je ni

Strojevodski pult – ergonomija

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.1.6

TSI za tovorne vagone

je ni

Zahteve za upravljanje načinov ETCS: način mirovanja

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.3.7.1

TSI za tovorne vagone

je ni

Zahteve za upravljanje načinov ETCS: pasivno premikanje

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.3.7.2

TSI za tovorne vagone

je ni

Zahteve za upravljanje načinov ETCS: nevodilen

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.3.7.3

TSI za tovorne vagone

je ni

Tip zavornega sistema

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.4.3

TSI za tovorne vagone

je ni

Status vleke

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.9.3.8

TSI za tovorne vagone

je ni

Dinamično vozno vedenje

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.3.4.2

TSI za tovorne vagone

je ni

ATO na vozilu: posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil

4.2.18

Zahteve za vmesnike s sistemom za avtomatizirano obratovanje vlakov na vozilu

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.13

TSI za tovorne vagone

je ni

Ukaz za zaviranje v sili

4.2.2

Ukaz za zaviranje v sili

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.4.4.1

TSI za tovorne vagone

je ni

Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS

4.2.16

Zahteve glede materiala

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.10.2.1

TSI za tovorne vagone

je ni

Ukaz za delovno zaviranje

4.2.2

Ukaz za delovno zaviranje

TSI lokomotive in potniška tirna vozila

4.2.4.4.2

TSI za tovorne vagone

je ni

4.3.3   Vmesniki s podsistemom infrastruktura

| Vmesnik s TSI infrastruktura |
| --- |
| Sklic na TSI CCS | | Sklic na TSI infrastruktura | |
| Parameter | Točka | Parameter | | Točka |
| Komunikacija Eurobalise (prostor za namestitev) | 4.2.5.2 | Svetli profil | INF TSI (12) | 4.2.3.1 |
| Komunikacija Euroloop (prostor za namestitev) | 4.2.5.3 | Svetli profil | INF TSI | 4.2.3.1 |
| Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi | 4.2.15 | Svetli profil | INF TSI | 4.2.3.1 |

Vmesnik s TSI infrastruktura

Sklic na TSI CCS

Sklic na TSI infrastruktura

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Komunikacija Eurobalise (prostor za namestitev)

4.2.5.2

Svetli profil

INF TSI (12)

4.2.3.1

Komunikacija Euroloop (prostor za namestitev)

4.2.5.3

Svetli profil

INF TSI

4.2.3.1

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.15

Svetli profil

INF TSI

4.2.3.1

4.3.4   Vmesniki s podsistemom energija

| Vmesnik s TSI energija |
| --- |
| Sklic na TSI CCS | | Sklic na TSI energija | |
| Parameter | Točka | Parameter | | Točka |
| Ukazi za opremo tirnih vozil | 4.2.2
  4.2.3 | Odseki ločevanja faz
  Odseki ločevanja sistemov | ENE TSI (13) | 4.2.15
  4.2.16 |

Vmesnik s TSI energija

Sklic na TSI CCS

Sklic na TSI energija

Parameter

Točka

Parameter

Točka

Ukazi za opremo tirnih vozil

4.2.2

4.2.3

Odseki ločevanja faz

Odseki ločevanja sistemov

ENE TSI (13)

4.2.15

4.2.16

4.4   Operativna pravila

Pravila za izvajanje železniških prevoznih storitev z ETCS, ATO in RMR so določena v TSI vodenje in upravljanje prometa.

Harmonizirane besedilne navedbe in sporočila, prikazana na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS, so navedeni v Dodatku E.

4.5   Pravila glede vzdrževanja

Pravila glede vzdrževanja podsistemov, ki jih zajema ta TSI, zagotavljajo, da se vrednosti, navedene v osnovnih parametrih iz poglavja 4, ohranjajo v okviru mejnih vrednosti v celotni življenjski dobi podsistemov. Med preventivnim ali korektivnim vzdrževanjem pa se lahko zgodi, da podsistem ne more dosegati vrednosti, navedenih v osnovnih parametrih; pravila glede vzdrževanja morajo zagotoviti, da varnost med temi dejavnostmi ni ogrožena.

Subjekt, ki je odgovoren za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija, določi pravila glede vzdrževanja, da doseže zgoraj navedene cilje. Kot pomoč pri pripravi teh pravil se uporabijo zahteve iz točke 4.2.20 (Tehnična dokumentacija za vzdrževanje).

4.6   Strokovna usposobljenost

Proizvajalci opreme in podsistemov zagotovijo informacije, ki zadoščajo za opredelitev strokovne usposobljenosti, potrebne za nameščanje, končni pregled in vzdrževanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija. Glej točko 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.7   Zdravstveni in varnostni pogoji

Poskrbeti je treba za zagotovitev zdravja in varnosti osebja, odgovornega za vzdrževanje in obratovanje, v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je skladna z zakonodajo Unije.

Proizvajalci navedejo tveganja za zdravje in varnost, ki izhajajo iz uporabe in vzdrževanja njihove opreme in podsistemov. Glej točki 4.4 (Operativna pravila) in 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.8   Registri

Podatki, ki se zagotavljajo za registre iz členov 48 in 49 Direktive (EU) 2016/797, so podatki, navedeni v Izvedbenem sklepu Komisije 2011/665/EU (14) in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/777 (15).

4.9   Preverjanja združljivosti s potjo pred uporabo dovoljenih vozil

Parametri podsistema CCS na vozilu, ki jih mora prevoznik v železniškem prometu uporabiti za preverjanje združljivosti s potjo, so opisani v Dodatku D1 k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773.

5.   KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1   Opredelitev

V skladu s členom 2(7) Direktive (EU) 2016/797 komponente interoperabilnosti „pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerih je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema, vključno z opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi“.

5.2   Seznam komponent interoperabilnosti

5.2.1   Osnovne komponente interoperabilnosti

Osnovne komponente interoperabilnosti v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljene v:

| (1) | preglednici 5.1 za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu; |
| --- | --- |

(1)

preglednici 5.1 za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

| (2) | preglednici 5.2 za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. |
| --- | --- |

(2)

preglednici 5.2 za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

5.2.2   Združevanje komponent interoperabilnosti

| 5.2.2.1 | Funkcije osnovnih komponent interoperabilnosti se lahko združijo v skupino. Ta skupina se potem opredeli na podlagi navedenih funkcij in na podlagi njenih preostalih zunanjih vmesnikov. Tako oblikovana skupina se šteje za komponento interoperabilnosti.
  Skladnosti notranjih vmesnikov skupine komponent interoperabilnosti z osnovnimi parametri iz poglavja 4 ni treba preveriti. Skladnost zunanjih vmesnikov skupine komponent interoperabilnosti je treba preveriti, da se dokaže skladnost z osnovnimi parametri v zvezi z zahtevami za te zunanje vmesnike. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Skladnosti notranjih vmesnikov skupine komponent interoperabilnosti z osnovnimi parametri iz poglavja 4 ni treba preveriti. Skladnost zunanjih vmesnikov skupine komponent interoperabilnosti je treba preveriti, da se dokaže skladnost z osnovnimi parametri v zvezi z zahtevami za te zunanje vmesnike.

| 5.2.2.2 | Kadar so komponente interoperabilnosti združene v skupino, mora biti mogoče združene funkcije in njihovo naslavljanje konfigurirati tako, da se lahko združene funkcije ATO, ETCS in radijskih komponent interoperabilnosti med življenjskim ciklom podsistema CCS nadomestijo z zunanjimi ATO, ETCS ali radijskimi komponentami interoperabilnosti. Zato se v komunikacijskih slojih sestave omrežja CCS iz točke 4.2.6 i v preglednici A 1 v Dodatku A zagotovi zunanja dostopnost naslednjih vmesnikov v skupini komponent interoperabilnosti:






  (1) | vmesnik med ATO na vozilu in ETCS na vozilu, kot je določen v točki 4.2.6 h v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.2

(1)

vmesnik med ATO na vozilu in ETCS na vozilu, kot je določen v točki 4.2.6 h v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (2) | vmesnik med ATO na vozilu in radijskim sistemom GSM-R za prenos podatkov na vozilu, kot je določen v točki 4.2.6 j v preglednici A 1 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(2)

vmesnik med ATO na vozilu in radijskim sistemom GSM-R za prenos podatkov na vozilu, kot je določen v točki 4.2.6 j v preglednici A 1 v Dodatku A;

| (3) | vmesnik med FRMCS na vozilu in aplikacijami CCS (ETCS iz točke 4.2.6 g v preglednici A 1 v Dodatku A in ATO iz točke 4.2.6 k v preglednici A 1 v Dodatku A). |
| --- | --- |

(3)

vmesnik med FRMCS na vozilu in aplikacijami CCS (ETCS iz točke 4.2.6 g v preglednici A 1 v Dodatku A in ATO iz točke 4.2.6 k v preglednici A 1 v Dodatku A).

5.3   Zmogljivost in specifikacije komponent

V preglednicah v poglavju 5 so za vsako osnovno komponento interoperabilnosti ali skupino komponent interoperabilnosti navedeni:

| (1) | v stolpcu 3 funkcije in vmesniki. Upoštevati je treba, da imajo nekatere komponente interoperabilnosti neobvezne funkcije in/ali vmesnike; |
| --- | --- |

(1)

v stolpcu 3 funkcije in vmesniki. Upoštevati je treba, da imajo nekatere komponente interoperabilnosti neobvezne funkcije in/ali vmesnike;

| (2) | v stolpcu 4 obvezne specifikacije za oceno skladnosti vsake funkcije ali vmesnika, kadar je to ustrezno, s sklicevanjem na ustrezni razdelek poglavja 4.

  Preglednica 5.1


  Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu









  Št. | Komponenta interoperabilnosti (KI) | Značilnosti | Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ETCS na vozilu | Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS): | varnost |

(2)

v stolpcu 4 obvezne specifikacije za oceno skladnosti vsake funkcije ali vmesnika, kadar je to ustrezno, s sklicevanjem na ustrezni razdelek poglavja 4.

Preglednica 5.1

Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Št.

Komponenta interoperabilnosti (KI)

Značilnosti

Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4

1

ETCS na vozilu

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ETCS na vozilu (razen meritev poti in hitrosti)

Identifikator sistema

4.2.2

4.2.20.3

Vmesniki zračne reže ETCS:

| | RBC (neobvezen radijski prenos podatkov) |
| --- | --- |

RBC (neobvezen radijski prenos podatkov)

| | Enota za radijsko posredovanje (neobvezna funkcionalnost) |
| --- | --- |

Enota za radijsko posredovanje (neobvezna funkcionalnost)

| | zračna reža Eurobalise |
| --- | --- |

zračna reža Eurobalise

| | zračna reža Euroloop (neobvezna funkcionalnost) |
| --- | --- |

zračna reža Euroloop (neobvezna funkcionalnost)

4.2.5

4.2.5.1.2

4.2.5.1.2.1

4.2.5.2

4.2.5.3

Vmesniki:

| | STM (izvedba vmesnika K neobvezna) |
| --- | --- |

STM (izvedba vmesnika K neobvezna)

| | radijski sistem GSM-R za prenos podatkov |
| --- | --- |

radijski sistem GSM-R za prenos podatkov

| | FRMCS na vozilu |
| --- | --- |

FRMCS na vozilu

| | upravljanje ključev |
| --- | --- |

upravljanje ključev

| | upravljanje ETCS-ID |
| --- | --- |

upravljanje ETCS-ID

| | vmesnik med strojevodjo in strojem ETCS |
| --- | --- |

vmesnik med strojevodjo in strojem ETCS

| | vlakovni vmesnik (glej spodnjo opombo) |
| --- | --- |

vlakovni vmesnik (glej spodnjo opombo)

| | snemalna naprava na vozilu |
| --- | --- |

snemalna naprava na vozilu

| | vmesnik ATO |
| --- | --- |

vmesnik ATO

| | komunikacijski sloji sestave omrežja CCS |
| --- | --- |

komunikacijski sloji sestave omrežja CCS

| Opomba za vlakovni vmesnik: | izvajanje vseh funkcij, opisanih v dokumentu iz Dodatka A, zaporedna številka 7, je obvezno na ravni komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

Opomba za vlakovni vmesnik:

izvajanje vseh funkcij, opisanih v dokumentu iz Dodatka A, zaporedna številka 7, je obvezno na ravni komponente interoperabilnosti.

4.2.6.1

4.2.6.2.1.1

4.2.6.2.1.2

4.2.8

4.2.9

4.2.12

4.2.2

4.2.14

4.2.6.4

4.2.6.5.1

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost sistema ETCS (ESC) (neobvezno)

4.2.17.1

4.2.17.2

2

Oprema za meritev poti in hitrosti

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

| | varnost |
| --- | --- |

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ETCS na vozilu: samo meritev poti in hitrosti

4.2.2

Konstrukcija opreme

4.2.16

3

Standardizirani vmesnik STM

Vmesniki:

| | ETCS na vozilu |
| --- | --- |

ETCS na vozilu

4.2.6.1

4

Kabinski glasovni radijski sistem GSM-R

| Opomba: | SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

Opomba:

SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti.

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM):

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.2

4.2.20.1

Osnovne komunikacijske funkcije

4.2.4.1.1

Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

Identifikator sistema

4.2.4.2.1

4.2.20.3

Vmesniki

| | zračna reža GSM-R |
| --- | --- |

zračna reža GSM-R

| | vmesnik med strojevodjo in strojem GSM-R |
| --- | --- |

vmesnik med strojevodjo in strojem GSM-R

4.2.5.1.1.1

4.2.13.1

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost radijskega sistema (RSC) (neobvezno)

4.2.17.3

4.2.17.4

5

radijski sistem GSM-R za prenos podatkov

| Opomba: | SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. |
| --- | --- |

Opomba:

SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti.

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM):

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.2

4.2.20.1

Osnovne komunikacijske funkcije

4.2.4.1.1

Aplikacije za sporočanje podatkov ETCS

Identifikator sistema

4.2.4.3.1.1

4.2.20.3

Vmesniki

| | ETCS na vozilu |
| --- | --- |

ETCS na vozilu

| | ATO na vozilu |
| --- | --- |

ATO na vozilu

| | zračna reža GSM-R |
| --- | --- |

zračna reža GSM-R

| | zračna reža GSM-R za ETCS |
| --- | --- |

zračna reža GSM-R za ETCS

| | zračna reža GSM-R za ATO |
| --- | --- |

zračna reža GSM-R za ATO

4.2.6.2.1.1

4.2.6.2.2.1

4.2.5.1.1.1

4.2.5.1.2.1

4.2.5.1.3.1

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost radijskega sistema (RSC) (neobvezno)

4.2.17.3

4.2.17.4

6

SIM kartica za GSM-R

| Opomba: | omrežni operater GSM-R je odgovoren, da prevoznikom v železniškem prometu zagotovi SIM kartice, ki se vstavijo v terminalsko opremo GSM-R. |
| --- | --- |

Opomba:

omrežni operater GSM-R je odgovoren, da prevoznikom v železniškem prometu zagotovi SIM kartice, ki se vstavijo v terminalsko opremo GSM-R.

Osnovne komunikacijske funkcije

Identifikator sistema

4.2.4.1.1

4.2.20.3

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost radijskega sistema (RSC) (neobvezno)

4.2.17.3

4.2.17.4

7

ATO na vozilu

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM):

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ATO na vozilu (razen komunikacije)

Identifikator sistema

4.2.18

4.2.20.3

Vmesniki zračne reže ATO

4.2.5.1.3

Vmesniki:

| | radijski sistem GSM-R za prenos podatkov |
| --- | --- |

radijski sistem GSM-R za prenos podatkov

| | FRMCS na vozilu |
| --- | --- |

FRMCS na vozilu

| | vlakovni vmesnik |
| --- | --- |

vlakovni vmesnik

| | vmesnik ETCS |
| --- | --- |

vmesnik ETCS

| | komunikacijski sloji sestave omrežja CCS |
| --- | --- |

komunikacijski sloji sestave omrežja CCS

4.2.6.2.2.1

4.2.6.2.2.2

4.2.18

4.2.6.4

4.2.6.5.1

Konstrukcija opreme

4.2.16

8

Glasovna aplikacija FRMCS na vozilu

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM):

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.2

4.2.20.1

Osnovne komunikacijske funkcije

4.2.4.1.2

Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

Identifikator sistema

4.2.4.2.2

4.2.20.3

Vmesniki

| | FRMCS na vozilu |
| --- | --- |

FRMCS na vozilu

| | vmesnik med strojevodjo in strojem FRMCS |
| --- | --- |

vmesnik med strojevodjo in strojem FRMCS

4.2.6.2.3

4.2.13.2

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost radijskega sistema (RSC) (neobvezno)

4.2.17.3

4.2.17.4

9

FRMCS na vozilu

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM):

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.2

4.2.20.1

Osnovne komunikacijske funkcije

Identifikator sistema

4.2.4.1.2

4.2.20.3

Vmesniki

| | glasovna aplikacija FRMCS na vozilu |
| --- | --- |

glasovna aplikacija FRMCS na vozilu

| | zračna reža FRMCS |
| --- | --- |

zračna reža FRMCS

| | zračna reža FRMCS za aplikacijo ETCS |
| --- | --- |

zračna reža FRMCS za aplikacijo ETCS

| | zračna reža FRMCS za aplikacijo ATO |
| --- | --- |

zračna reža FRMCS za aplikacijo ATO

| | ETCS na vozilu |
| --- | --- |

ETCS na vozilu

| | ATO na vozilu |
| --- | --- |

ATO na vozilu

| | komunikacijski sloji sestave omrežja CCS |
| --- | --- |

komunikacijski sloji sestave omrežja CCS

4.2.6.2.3

4.2.5.1.1.2

4.2.5.1.2.2

4.2.5.1.3.2

4.2.6.2.1.2

4.2.6.2.2.2

4.2.6.5.1

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost radijskega sistema (RSC) (neobvezno)

4.2.17.3

4.2.17.4

10

Profil FRMCS

| Opomba: | omrežni operater FRMCS je odgovoren za zagotovitev, da je profil FRMCS na voljo naročnikom. |
| --- | --- |

Opomba:

omrežni operater FRMCS je odgovoren za zagotovitev, da je profil FRMCS na voljo naročnikom.

Osnovne komunikacijske funkcije

Identifikator sistema

4.2.4.1.2

4.2.20.3

Konstrukcija opreme

4.2.16

Združljivost radijskega sistema (RSC) (neobvezno)

4.2.17.3

4.2.17.4

Preglednica 5.2

Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Št. | Komponenta interoperabilnosti (KI) | Značilnosti | Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 |
| 1 | RBC | Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS): | varnost |

1

2

3

4

Št.

Komponenta interoperabilnosti (KI)

Značilnosti

Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4

1

RBC

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, radijskega posredovanja in Euroloop)

Identifikator sistema

4.2.3

4.2.20.3

Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO: le radijska komunikacija z vlakom

| | vmesnik zračne reže GSM-R za ETCS |
| --- | --- |

vmesnik zračne reže GSM-R za ETCS

| | vmesnik zračne reže FRMCS za ETCS |
| --- | --- |

vmesnik zračne reže FRMCS za ETCS

4.2.5.1.2.1

4.2.5.1.2.2

Vmesniki:

| | sosednji RBC |
| --- | --- |

sosednji RBC

| | podatkovna radijska komunikacija GSM-R |
| --- | --- |

podatkovna radijska komunikacija GSM-R

| | FRMCS ob progi |
| --- | --- |

FRMCS ob progi

| | upravljanje ključev |
| --- | --- |

upravljanje ključev

| | upravljanje ETCS-ID |
| --- | --- |

upravljanje ETCS-ID

4.2.7.1, 4.2.7.2

4.2.7.3.1.1

4.2.7.3.1.2

4.2.8

4.2.9

Konstrukcija opreme

4.2.16

2

Enota za radijsko posredovanje

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

| | varnost |
| --- | --- |

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2)

Identifikator sistema

4.2.3

4.2.20.3

Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO: le radijska komunikacija z vlakom

| | vmesnik zračne reže GSM-R za ETCS |
| --- | --- |

vmesnik zračne reže GSM-R za ETCS

4.2.5.1.2.1

Vmesniki:

| | podatkovna radijska komunikacija GSM-R |
| --- | --- |

podatkovna radijska komunikacija GSM-R

| | upravljanje ključev |
| --- | --- |

upravljanje ključev

| | upravljanje ETCS-ID |
| --- | --- |

upravljanje ETCS-ID

| | postavljalnica in LEU |
| --- | --- |

postavljalnica in LEU

4.2.7.3

4.2.8

4.2.9

4.2.3

Konstrukcija opreme

4.2.16

3

Eurobalise

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

| | varnost |
| --- | --- |

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Vmesniki zračne reže ETCS in RMR: le komunikacija Eurobalise z vlakom

Identifikator sistema

4.2.5.2

4.2.20.3

Vmesniki

| | LEU – Eurobalise |
| --- | --- |

LEU – Eurobalise

4.2.7.4

Konstrukcija opreme

4.2.16

4

Euroloop

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

| | varnost |
| --- | --- |

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Vmesniki zračne reže ETCS in RMR: le komunikacija Euroloop z vlakom

Identifikator sistema

4.2.5.3

4.2.20.3

Vmesniki

| | LEU – Euroloop |
| --- | --- |

LEU – Euroloop

4.2.7.5

Konstrukcija opreme

4.2.16

5

LEU Eurobalise

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

| | varnost |
| --- | --- |

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek radijskega posredovanja, Euroloop in funkcionalnosti stopnje 2)

Identifikator sistema

4.2.3

4.2.20.3

Vmesniki

| | LEU – Eurobalise |
| --- | --- |

LEU – Eurobalise

4.2.7.4

Konstrukcija opreme

4.2.16

6

LEU Euroloop

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS):

| | varnost |
| --- | --- |

varnost

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek radijskega posredovanja, Eurobalise in funkcionalnosti stopnje 2)

Identifikator sistema

4.2.3

4.2.20.3

Vmesniki

| | LEU – Euroloop |
| --- | --- |

LEU – Euroloop

4.2.7.5

Konstrukcija opreme

4.2.16

7

Števec osi

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi (samo parametri, ustrezni za števce osi)

4.2.10

Elektromagnetna združljivosti (samo parametri, ustrezni za števce osi)

4.2.11

8

Signali

Objekti za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (samo točki 1 in 2)

4.2.15

Konstrukcija opreme

4.2.16

9

ATO ob progi

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja (RAM):

| | razpoložljivost/zanesljivost |
| --- | --- |

razpoložljivost/zanesljivost

| | možnost vzdrževanja |
| --- | --- |

možnost vzdrževanja

4.2.1.2

4.2.20.1

Funkcionalnost ATO ob progi

Identifikator sistema

4.2.19

4.2.20.3

Vmesniki zračne reže RMR, ETCS in ATO: le radijska komunikacija z vlakom

| | vmesnik zračne reže GSM-R za ATO |
| --- | --- |

vmesnik zračne reže GSM-R za ATO

| | vmesnik zračne reže FRMCS za ATO |
| --- | --- |

vmesnik zračne reže FRMCS za ATO

4.2.5.1.3.1

4.2.5.1.3.2

Vmesniki:

| | podatkovna radijska komunikacija GSM-R |
| --- | --- |

podatkovna radijska komunikacija GSM-R

| | FRMCS ob progi |
| --- | --- |

FRMCS ob progi

4.2.7.3.2.1

4.2.7.3.2.2

Konstrukcija opreme

4.2.16

6.   OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMOV

6.1   Uvod

6.1.1   Splošna načela

6.1.1.1   Skladnost z osnovnimi parametri

Izpolnjevanje bistvenih zahtev iz poglavja 3 te TSI se zagotovi z izpolnjevanjem osnovnih parametrov iz poglavja 4.

To izpolnjevanje se dokaže z:

| (1) | ocenjevanjem skladnosti komponent interoperabilnosti, določenih v poglavju 5 (glej točke 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3 in 6.2.4); |
| --- | --- |

(1)

ocenjevanjem skladnosti komponent interoperabilnosti, določenih v poglavju 5 (glej točke 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3 in 6.2.4);

| (2) | verifikacijo podsistemov (glej točki 6.3 in 6.4). |
| --- | --- |

(2)

verifikacijo podsistemov (glej točki 6.3 in 6.4).

V primeru sprememb obstoječih podsistemov se pri ocenjevanju upoštevajo zahteve za podsisteme na vozilu iz točke 7.2.2 in zahteve za podsisteme ob progi iz točke 7.2.3.

6.1.1.2   Delna izpolnitev zahtev TSI

Dovoljeno je, da podsistem na vozilu ne izvaja vseh obveznih funkcionalnosti, določenih v tej TSI, če izpolnjuje oba spodnja pogoja:

| (1) | funkcionalnosti so navedene v Dodatku G; |
| --- | --- |

(1)

funkcionalnosti so navedene v Dodatku G;

| (2) | upravljavec infrastrukture (ob podpori države članice) je v RINF navedel, da delna izpolnitev navedene zahteve ne preprečuje optimalnega in varnega obratovanja na njegovem omrežju; |
| --- | --- |

(2)

upravljavec infrastrukture (ob podpori države članice) je v RINF navedel, da delna izpolnitev navedene zahteve ne preprečuje optimalnega in varnega obratovanja na njegovem omrežju;

Če komponenta interoperabilnosti ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ne izvaja vseh funkcionalnosti, določenih v tej TSI, je to izraženo v ustreznih pogojih uporabe v skladu z določbami točk 6.5.1 in 6.5.2.

6.1.2   Načela za preizkušanje ETCS, ATO in RMR

6.1.2.1   Načelo

V skladu z načelom je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, na katerega se nanaša izjava ES o verifikaciji, zmožen delovati na vsakem podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, na katerega se nanaša izjava ES o verifikaciji, pod pogoji, določenimi v tej TSI, brez dodatnih verifikacij.

Dosego tega načela olajšuje naslednje:

| (1) | pravila za projektiranje in nameščanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi; |
| --- | --- |

(1)

pravila za projektiranje in nameščanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi;

| (2) | preizkusna dokumentacija, s katero se dokaže, da podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ustrezajo zahtevam te TSI in so medsebojno združljivi. |
| --- | --- |

(2)

preizkusna dokumentacija, s katero se dokaže, da podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ustrezajo zahtevam te TSI in so medsebojno združljivi.

6.1.2.2   Operativni preizkusni scenariji

Za namene te TSI pojem „operativni preizkusni scenarij“ pomeni niz dogodkov ob progi in na vozilu, ki so povezani s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ali nanje vplivajo (npr. pošiljanje/prejemanje sporočil, prekoračitev omejitve hitrosti, dejanja upravljavcev), ter določeno časovno obdobje med njimi za preizkušanje predvidenega delovanja železniškega sistema v situacijah, ki so relevantne za sisteme ETCS, ATO in RMR (npr. vstop vlaka v opremljeno območje, aktivacija vlaka, prevoz signala stop).

Operativni preizkusni scenariji temeljijo na projektantskih pravilih, sprejetih za projekt.

Preverjanje skladnosti dejanskega izvajanja z operativnim preizkusnim scenarijem je možno z zbiranjem informacij prek lahko dostopnih vmesnikov (najbolje standardnih vmesnikov, določenih v tej TSI).

6.1.2.3   Zahteve za operativne preizkusne scenarije

Niz projektantskih pravil za dele sistemov ETCS, ATO in RMR ob progi ter z njimi povezani operativni preizkusni scenariji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi zadostujejo za opis vseh predvidenih delovanj sistema, relevantnih za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v običajnih in ugotovljenih poslabšanih razmerah, ter:

| (1) | so skladni s specifikacijami, navedenimi v tej TSI; |
| --- | --- |

(1)

so skladni s specifikacijami, navedenimi v tej TSI;

| (2) | zagotavljajo, da so funkcije, vmesniki in delovanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki vzajemno delujejo s podsistemom ob progi, skladni z zahtevami te TSI; |
| --- | --- |

(2)

zagotavljajo, da so funkcije, vmesniki in delovanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki vzajemno delujejo s podsistemom ob progi, skladni z zahtevami te TSI;

| (3) | so isti kot tisti, ki se uporabljajo pri ES-verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, da se preveri, da lahko izvedene funkcije, vmesniki in delovanje zagotovijo, da se upoštevajo predvideno delovanje sistema v kombinaciji z zadevnimi načini ter prehodi med stopnjami in načini podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. |
| --- | --- |

(3)

so isti kot tisti, ki se uporabljajo pri ES-verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, da se preveri, da lahko izvedene funkcije, vmesniki in delovanje zagotovijo, da se upoštevajo predvideno delovanje sistema v kombinaciji z zadevnimi načini ter prehodi med stopnjami in načini podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

6.2   Komponente interoperabilnosti

6.2.1   Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Pred dajanjem komponente interoperabilnosti in/ali skupin komponent interoperabilnosti na trg mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji sestaviti izjavo ES o skladnosti v skladu s členoma 9(2) in 10(1) Direktive (EU) 2016/797.

Za izvedbo postopka ocenjevanja se uporabi eden od modulov iz točke 6.2.2 (Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija).

Za komponente interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ni potrebna izjava ES o primernosti za uporabo. Skladnost z zadevnimi osnovnimi parametri, kot je dokazana z izjavo ES o skladnosti, zadostuje za dajanje komponent interoperabilnosti na trg (16).

6.2.2   Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Za oceno komponent interoperabilnosti znotraj podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija lahko proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji izbere:

| (1) | postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul CD) za proizvodno fazo, ali |
| --- | --- |

(1)

postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul CD) za proizvodno fazo, ali

| (2) | postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul CF), ali |
| --- | --- |

(2)

postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul CF), ali

| (3) | celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul CH1). |
| --- | --- |

(3)

celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul CH1).

Poleg tega lahko za preverjanje komponente interoperabilnosti SIM kartice in signalov proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik izbere modul CA.

Moduli so podrobno opisani v Sklepu Komisije 2010/713/EU (17).

Za uporabo nekaterih modulov veljajo naslednja pojasnila:

| (1) | s sklicevanjem na poglavje 2 opisa „modula CB“ se mora ES-pregled tipa izvesti s kombinacijo tipa proizvodnje in tipa projektiranja; |
| --- | --- |

(1)

s sklicevanjem na poglavje 2 opisa „modula CB“ se mora ES-pregled tipa izvesti s kombinacijo tipa proizvodnje in tipa projektiranja;

| (2) | s sklicevanjem na poglavje 3 opisa „modula CF“ (preverjanje proizvoda) statistično preverjanje ni dovoljeno, tj. vse komponente interoperabilnosti se pregledajo posamično. |
| --- | --- |

(2)

s sklicevanjem na poglavje 3 opisa „modula CF“ (preverjanje proizvoda) statistično preverjanje ni dovoljeno, tj. vse komponente interoperabilnosti se pregledajo posamično.

6.2.3   Zahteve glede ocenjevanja

Neodvisno od izbranega modula:

| (1) | se zahteve iz točke 6.2.4.1 te TSI upoštevajo za komponento interoperabilnosti „ETCS na vozilu“; |
| --- | --- |

(1)

se zahteve iz točke 6.2.4.1 te TSI upoštevajo za komponento interoperabilnosti „ETCS na vozilu“;

| (2) | dejavnosti, prikazane v preglednici 6.1.1, se izvajajo pri ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti, kot je opredeljeno v poglavju 5 te TSI. Vsa preverjanja se izvajajo s sklicevanjem na ustrezno preglednico v poglavju 5 in na osnovne parametre, navedene v njej; |
| --- | --- |

(2)

dejavnosti, prikazane v preglednici 6.1.1, se izvajajo pri ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti, kot je opredeljeno v poglavju 5 te TSI. Vsa preverjanja se izvajajo s sklicevanjem na ustrezno preglednico v poglavju 5 in na osnovne parametre, navedene v njej;

| (3) | proizvajalec opreme priglašeni organ obvesti o vseh spremembah, ki vplivajo na skladnost komponente interoperabilnosti zaradi zahtev iz izdaje TSI, ki se uporablja. Proizvajalec dokaže tudi, da so zaradi teh specifikacij popravkov napak potrebna nova preverjanja v skladu s preglednico 6.1.1, pri katerih se uporabijo moduli za skladnost ES v skladu s točko 6.2.2. Proizvajalec te informacije zagotovi z ustreznimi sklici na tehnično dokumentacijo v zvezi z obstoječim potrdilom ES. Proizvajalec utemelji in dokumentira, da so veljavne zahteve izpolnjene na ravni komponente interoperabilnosti, kar oceni priglašeni organ. |
| --- | --- |

(3)

proizvajalec opreme priglašeni organ obvesti o vseh spremembah, ki vplivajo na skladnost komponente interoperabilnosti zaradi zahtev iz izdaje TSI, ki se uporablja. Proizvajalec dokaže tudi, da so zaradi teh specifikacij popravkov napak potrebna nova preverjanja v skladu s preglednico 6.1.1, pri katerih se uporabijo moduli za skladnost ES v skladu s točko 6.2.2. Proizvajalec te informacije zagotovi z ustreznimi sklici na tehnično dokumentacijo v zvezi z obstoječim potrdilom ES. Proizvajalec utemelji in dokumentira, da so veljavne zahteve izpolnjene na ravni komponente interoperabilnosti, kar oceni priglašeni organ.

Proizvajalec zadevne subjekte obvesti o spremembah, na primer v zvezi z obratovanjem in vzdrževanjem, če vplivajo na obstoječe in že izvedene proizvode/komponente.

Preglednica 6.1.1

Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti

| Št. | Vidik | Predmet ocenjevanja | Potrebna dokazila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a | Funkcije, vmesniki in zmogljivosti | Preveriti, da so izvedene vse obvezne funkcije, vmesniki in zmogljivosti, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, in da so v skladu z zahtevami te TSI. | Projektna dokumentacija ter izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. |
| 1b | Preveriti, katere neobvezne funkcije in vmesniki, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, so izvedeni in ali so v skladu z zahtevami te TSI. | Projektna dokumentacija ter izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. |
| 1c | Preveriti, katere dodatne funkcije in vmesniki (ki niso določeni v tej TSI) so izvedeni in da niso v navzkrižju z izvedenimi funkcijami, določenimi v tej TSI. | Analiza učinka |
| 2a | Konstrukcija opreme | Preveriti skladnost z obveznimi pogoji, kadar so določeni v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. | Dokumentacija o uporabljenih materialih in po potrebi preizkusi za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve osnovnih parametrov iz zadevne preglednice v poglavju 5. |
| 2b | Poleg tega preveriti, da komponenta interoperabilnosti deluje pravilno v okoljskih pogojih, za katere je projektirana. | Preizkusi v skladu z vložnikovimi specifikacijami. |
| 3 | Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) | Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami, če so določene v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, tj.






  1. | upoštevanje količinskih dopustnih stopenj nevarnosti (THR – Tolerable Hazard Rates), ki jih povzročajo naključne okvare; |

Št.

Vidik

Predmet ocenjevanja

Potrebna dokazila

1a

Funkcije, vmesniki in zmogljivosti

Preveriti, da so izvedene vse obvezne funkcije, vmesniki in zmogljivosti, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, in da so v skladu z zahtevami te TSI.

Projektna dokumentacija ter izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5.

1b

Preveriti, katere neobvezne funkcije in vmesniki, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, so izvedeni in ali so v skladu z zahtevami te TSI.

Projektna dokumentacija ter izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5.

1c

Preveriti, katere dodatne funkcije in vmesniki (ki niso določeni v tej TSI) so izvedeni in da niso v navzkrižju z izvedenimi funkcijami, določenimi v tej TSI.

Analiza učinka

2a

Konstrukcija opreme

Preveriti skladnost z obveznimi pogoji, kadar so določeni v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5.

Dokumentacija o uporabljenih materialih in po potrebi preizkusi za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve osnovnih parametrov iz zadevne preglednice v poglavju 5.

2b

Poleg tega preveriti, da komponenta interoperabilnosti deluje pravilno v okoljskih pogojih, za katere je projektirana.

Preizkusi v skladu z vložnikovimi specifikacijami.

3

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS)

Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami, če so določene v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, tj.

1.

upoštevanje količinskih dopustnih stopenj nevarnosti (THR – Tolerable Hazard Rates), ki jih povzročajo naključne okvare;

| 2. | razvojni proces lahko zazna in odpravi sistematične okvare. |
| --- | --- |

2.

razvojni proces lahko zazna in odpravi sistematične okvare.

| 1. | Izračuni v zvezi s THR, ki jih povzročajo naključne okvare, podprti s podatki o zanesljivosti. |
| --- | --- |

1.

Izračuni v zvezi s THR, ki jih povzročajo naključne okvare, podprti s podatki o zanesljivosti.

| 2.1 | Proizvajalčevo upravljanje kakovosti in varnosti med vsemi fazami razvoja, proizvodnje in preizkušanja ustreza priznanim standardom (gl. opombo). |
| --- | --- |

2.1

Proizvajalčevo upravljanje kakovosti in varnosti med vsemi fazami razvoja, proizvodnje in preizkušanja ustreza priznanim standardom (gl. opombo).

| 2.2 | Razvojni ciklus programske opreme in razvojni ciklus strojne opreme ter integracija programske in strojne opreme so v skladu z ustreznimi priznanimi standardi (glej opombo). |
| --- | --- |

2.2

Razvojni ciklus programske opreme in razvojni ciklus strojne opreme ter integracija programske in strojne opreme so v skladu z ustreznimi priznanimi standardi (glej opombo).

| 2.3 | Proces verifikacije in validacije varnosti je v skladu s priznanim standardom (glej opombo) in izpolnjuje varnostne zahteve, opisane v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. |
| --- | --- |

2.3

Proces verifikacije in validacije varnosti je v skladu s priznanim standardom (glej opombo) in izpolnjuje varnostne zahteve, opisane v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5.

| 2.4 | Funkcionalne in tehnične varnostne zahteve (pravilno delovanje v pogojih brez okvar, učinki okvar in zunanjih vplivov) se preverijo v skladu s priznanim standardom (glej opombo). |
| --- | --- |

2.4

Funkcionalne in tehnične varnostne zahteve (pravilno delovanje v pogojih brez okvar, učinki okvar in zunanjih vplivov) se preverijo v skladu s priznanim standardom (glej opombo).

| Opomba: | standard izpolnjuje vsaj naslednje zahteve:






  (1) | biti mora skladen z zahtevami za kodeks ravnanja iz točke 2.3.2 Priloge I k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 402/2013; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

standard izpolnjuje vsaj naslednje zahteve:

(1)

biti mora skladen z zahtevami za kodeks ravnanja iz točke 2.3.2 Priloge I k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 402/2013;

| (2) | biti mora splošno sprejet na železniškem področju. Če ni, mora biti utemeljen in sprejemljiv za priglašeni organ; |
| --- | --- |

(2)

biti mora splošno sprejet na železniškem področju. Če ni, mora biti utemeljen in sprejemljiv za priglašeni organ;

| (3) | biti mora relevanten za nadzor obravnavanih nevarnosti v ocenjevanem sistemu; |
| --- | --- |

(3)

biti mora relevanten za nadzor obravnavanih nevarnosti v ocenjevanem sistemu;

| (4) | biti mora javno dostopen za vse udeležence, ki ga želijo uporabljati. |
| --- | --- |

(4)

biti mora javno dostopen za vse udeležence, ki ga želijo uporabljati.

4

Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti (v zvezi z naključnimi okvarami), ki ga je navedel vložnik.

Izračuni

5

Odprava sistematičnih okvar

Preizkusi opreme (celotna komponenta interoperabilnosti ali ločeno za podsestave) v obratovalnih pogojih s popravilom v primeru odkritih napak.

Dokumentacija, priložena potrdilu, v kateri je navedeno, katere vrste verifikacij so bile izvedene, kateri standardi so bili uporabljeni in katera merila so bila sprejeta za to, da se ti preizkusi štejejo za zaključene (v skladu z odločitvami vložnika).

6

Tehnična dokumentacija za vzdrževanje

Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.2.20.1.

Preverjanje dokumentacije

6.2.4   Posebna vprašanja

6.2.4.1   Obvezni preizkusi za ETCS na vozilu

Posebna pozornost se nameni ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu, ker je zapletena in ima ključno vlogo pri doseganju interoperabilnosti.

Priglašeni organ ne glede na to, ali je bil izbran modul CB ali CH1, preveri, da:

| (1) | je bil na reprezentativnem vzorcu komponente interoperabilnosti opravljen celoten niz zaporedij preizkusov, vključno z vsemi preizkusnimi primeri, potrebnimi za preverjanje funkcij, navedenih v točki 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu). Vložnik je odgovoren za opredelitev preizkusnih primerov in njihovo razporeditev v zaporedjih, če to ni vključeno v specifikacijah, navedenih v tej TSI; |
| --- | --- |

(1)

je bil na reprezentativnem vzorcu komponente interoperabilnosti opravljen celoten niz zaporedij preizkusov, vključno z vsemi preizkusnimi primeri, potrebnimi za preverjanje funkcij, navedenih v točki 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu). Vložnik je odgovoren za opredelitev preizkusnih primerov in njihovo razporeditev v zaporedjih, če to ni vključeno v specifikacijah, navedenih v tej TSI;

| (2) | so bili ti preizkusi izvedeni v laboratoriju, akreditiranem v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter standardi iz preglednice A 4 v Dodatku A za izvajanje preizkusov z uporabo strukture in postopkov preizkusov iz preglednice A 1 v Dodatku A:






  (a) | za ETCS na vozilu, ki podpira različice sistema do 2.1: 4.2.2 c; |
| --- | --- | --- |

(2)

so bili ti preizkusi izvedeni v laboratoriju, akreditiranem v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter standardi iz preglednice A 4 v Dodatku A za izvajanje preizkusov z uporabo strukture in postopkov preizkusov iz preglednice A 1 v Dodatku A:

(a)

za ETCS na vozilu, ki podpira različice sistema do 2.1: 4.2.2 c;

| (b) | za ETCS na vozilu, ki podpira različice sistema do 2.2 in 3.0: ni vključen, glej prejšnjo točko 1. |
| --- | --- |

(b)

za ETCS na vozilu, ki podpira različice sistema do 2.2 in 3.0: ni vključen, glej prejšnjo točko 1.

Laboratorij zagotovi popolno poročilo, ki jasno navaja rezultate preizkusnih primerov in uporabljena zaporedja. Priglašeni organ je odgovoren za oceno primernosti preizkusnih primerov in zaporedij, da se preveri skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in ovrednotijo rezultati preizkusov za namene certifikacije komponente interoperabilnosti.

6.2.4.2   Vmesniki razreda B

Vsaka država članica je odgovorna za preverjanje, ali so sistemi razreda B in njihovi vmesniki za povezavo s komponento interoperabilnosti ETCS na vozilu skladni z njenimi nacionalnimi zahtevami.

Za verifikacijo standardiziranega vmesnika STM za povezavo z ETCS na vozilu je potrebna ocena skladnosti, ki jo opravi priglašeni organ.

6.2.4.3   Preverjanje združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti

Ker preverjanja ESC/RSC v preglednici 6.1.1 niso zahtevana, niso potrebna za izdajo potrdila za komponento interoperabilnosti.

Če so preizkusi ESC/RSC izvedeni na ravni komponente interoperabilnosti, je naloga priglašenega organa v zvezi z izjavami o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti in z njimi povezanim poročilom preveriti pravilnost in popolnost poročila o preverjanju ESC/RSC za komponento interoperabilnosti v skladu z zahtevami iz te točke.

V skladu z Direktivo (EU) 2016/797 lahko to oceno in postopek ES skladnosti ali primernosti za komponento interoperabilnosti opravita različna priglašena organa.

Preglednica 6.1.2

Ocena preverjanja združljivosti sistema ETCS ali radijskega sistema za komponente interoperabilnosti, ki jo opravi priglašeni organ

| Št. | Vidik | Predmet ocenjevanja | Potrebna dokazila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Razpoložljivost rezultatov | Oceniti, ali se poročilo o preverjanju sklicuje na preglede v skladu z opredelitvijo tipov ESC/RSC iz tehničnega dokumenta, ki ga objavi ERA (19).
  Oceniti, ali je v poročilu o preverjanju komponente interoperabilnosti jasno navedeno, katera preverjanja so bila potrjena za tip ESC/RSC. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 2 | Razpoložljivost rezultatov | Oceniti, ali rezultati ESC/RSC za vsako preverjanje ESC/RSC kažejo, ali je bilo preverjanje ESC/RSC uspešno opravljeno, kot je določeno. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 3 | Sporočene neskladnosti in napake | Oceniti, ali so za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, navedene neskladnosti in napake, sporočene med preverjanji ESC/RSC. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 4 | Analiza učinka | Oceniti, ali je bila za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, opravljena in evidentirana analiza učinka na ESC/RSC z uporabo predloge iz Dodatka D. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |

Št.

Vidik

Predmet ocenjevanja

Potrebna dokazila

1

Razpoložljivost rezultatov

Oceniti, ali se poročilo o preverjanju sklicuje na preglede v skladu z opredelitvijo tipov ESC/RSC iz tehničnega dokumenta, ki ga objavi ERA (19).

Oceniti, ali je v poročilu o preverjanju komponente interoperabilnosti jasno navedeno, katera preverjanja so bila potrjena za tip ESC/RSC.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

2

Razpoložljivost rezultatov

Oceniti, ali rezultati ESC/RSC za vsako preverjanje ESC/RSC kažejo, ali je bilo preverjanje ESC/RSC uspešno opravljeno, kot je določeno.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

3

Sporočene neskladnosti in napake

Oceniti, ali so za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, navedene neskladnosti in napake, sporočene med preverjanji ESC/RSC.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

4

Analiza učinka

Oceniti, ali je bila za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, opravljena in evidentirana analiza učinka na ESC/RSC z uporabo predloge iz Dodatka D.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

6.3   Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija

6.3.1   Postopki ocenjevanja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija

To poglavje obravnava izjavo ES o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter izjavo ES o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Na zahtevo vložnika priglašeni organ izvede ES-verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s Prilogo IV k Direktivi (EU) 2016/797.

Vložnik sestavi izjavo ES o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s členom 15(1) in (9) Direktive (EU) 2016/797.

Vsebina izjave ES o verifikaciji je v skladu s členom 15(9) Direktive (EU) 2016/797.

Za izvedbo postopka ocenjevanja se uporabijo moduli iz točke 6.3.2 (Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija).

Izjava ES o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter izjava ES o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi se skupaj s potrdili o skladnosti štejeta za zadostni za zagotovitev, da sta podsistema združljiva, pod pogoji, določenimi v tej TSI.

6.3.2   Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija

Vsi spodaj navedeni moduli so opisani v Sklepu 2010/713/EU.

6.3.2.1   Podsistem na vozilu

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko vložnik izbere:

| (1) | postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali |
| --- | --- |

(1)

postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali

| (2) | postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali |
| --- | --- |

(2)

postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali

| (3) | celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1). |
| --- | --- |

(3)

celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.2   Progovni podsistem

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi lahko vložnik izbere:

| (1) | postopek verifikacije enote (modul SG), ali |
| --- | --- |

(1)

postopek verifikacije enote (modul SG), ali

| (2) | postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali |
| --- | --- |

(2)

postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali

| (3) | postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali |
| --- | --- |

(3)

postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali

| (4) | celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1). |
| --- | --- |

(4)

celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.3   Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi

S sklicevanjem na točko 4.2 modula SB (pregled tipa) se zahteva pregled projektiranja.

S sklicevanjem na točko 4.2 modula SH1 (celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja) se zahteva dodatni preizkus tipa.

6.3.3   Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu

V preglednici 6.2.1 so navedeni preverjanja, ki jih je treba izvesti pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ter osnovni parametri, ki jih je treba upoštevati.

Neodvisno od izbranega modula:

| (1) | se z verifikacijo dokaže, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu v skladu z osnovnimi parametri, ko je vgrajen v vozilo; |
| --- | --- |

(1)

se z verifikacijo dokaže, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu v skladu z osnovnimi parametri, ko je vgrajen v vozilo;

| (2) | funkcionalnost in zmogljivosti komponent interoperabilnosti, ki so obravnavane že v njihovi izjavi ES o skladnosti, ne zahtevajo dodatne verifikacije; |
| --- | --- |

(2)

funkcionalnost in zmogljivosti komponent interoperabilnosti, ki so obravnavane že v njihovi izjavi ES o skladnosti, ne zahtevajo dodatne verifikacije;

| (3) | za posodobitev zaradi vzdrževanja specifikacij že vključene komponente interoperabilnosti ni potrebna dodatna verifikacija s strani priglašenega organa za podsistem, če priglašeni organ za komponento interoperabilnosti potrdi, da je učinek posodobitve, ki jo je treba oceniti, omejen na komponento interoperabilnosti, in če ocenjevalni organ SVM, ki oceni vključitev posodobitve v podsistem, ne ugotovi nobenega učinka na ravni podsistema.

  Preglednica 6.2.1


  Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za podsistem na vozilu ali za skupine delov










  Št. | Vidik | Predmet ocenjevanja | Potrebna dokazila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Uporaba komponent interoperabilnosti | Preveriti, da za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstaja izjava ES o skladnosti in ustrezno potrdilo.
  Podsistem mora biti pregledan s SIM kartico, ki je skladna z zahtevami te TSI. Zamenjava SIM kartice z drugo SIM kartico, ki je skladna s to TSI, ne pomeni spremembe podsistema. | Obstoj in vsebina dokumentov |
| 1b | Preveriti pogoje in omejitve uporabe glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja. | Analiza s preverjanjem dokumentacije |
| 1c | Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bilo potrdilo izdano na podlagi različice TSI CCS, ki se razlikuje od različice, uporabljene za ES-verifikacijo podsistema, in/ali na podlagi seznama specifikacij, ki se razlikuje od seznama, uporabljenega za ES-verifikacijo podsistema, preveriti, da potrdilo še vedno zagotavlja skladnost podsistema z zahtevami zdaj veljavne TSI. | Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije |
| 2a | Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem | Preveriti pravilno namestitev in delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovni parameter 4.2.6. | Preverjanja v skladu s specifikacijami |
| 2b | Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso določene v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije. | Analiza učinka |
| 2c | Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dopustnega območja in imajo edinstvene vrednosti, če se to zahteva s to TSI – osnovni parameter 4.2.9. | Preverjanje specifikacij projektiranja. |
| 2d | Preveriti, ali obstaja identifikator sistema za ETCS kot del podsistema.
  V primeru spremembe funkcionalnega dela identifikatorja sistema ali dela identifikatorja sistema, ki se nanaša na realizacijo, preveriti, da sprememba ustreza opredelitvi – osnovni parameter 4.2.20.3. | Preverjanje dokumentacije. |
| 3 | Vključitev delov v podsistem | Preveriti vmesnike in integracijo med različnimi deli podsistema – preglednica 4.1 in osnovnim parametrom4.2.6. | Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije. |
| 4a | Vključitev v tirna vozila | Preveriti pravilno namestitev opreme – osnovni parametri 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 in 4.2.18 – ter pogoje za namestitev opreme, kot jih določi proizvajalec. | Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve). |
| 4b | Preveriti, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16. | Preverjanje dokumentacije (potrdila komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti tirnih vozil). |
| 4c | Preveriti, da so parametri (npr. parametri zaviranja) pravilno konfigurirani in da so znotraj dovoljenega območja. | Preverjanje dokumentacije (vrednosti parametrov, preverjene na podlagi značilnosti tirnih vozil). |
| 5a | Vključitev v razred B, odvisno od vmesnika med ETCS na vozilu in opremo razreda B | Preveriti, da je standardizirani vmesnik STM povezan z ETCS na vozilu z vmesniki, skladnimi s TSI. | Ničesar ni treba preizkušati: obstaja standardni vmesnik, ki je bil že preizkušen na ravni komponent interoperabilnosti. Njegovo delovanje je bilo že preizkušeno pri preverjanju vključenosti komponent interoperabilnosti v podsistem. |
| 5b | Preveriti, da funkcije razreda B, vključene v ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarjajo dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. | Ničesar ni treba preizkušati: vse je bilo že preizkušeno na ravni komponent interoperabilnosti. |
| 5c | Preveriti, da ločena oprema razreda B, ki ni povezana z ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. | Ničesar ni treba preizkušati: ni vmesnika (20). |
| 5d | Preveriti, da ločena oprema razreda B, povezana z ETCS na vozilu z uporabo vmesnikov, ki (delno) niso skladni s TSI – osnovni parameter 4.2.6.1 –, zaradi prehodov ne ustvarja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Preveriti tudi, da funkcije ETCS niso prizadete. | Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije in poročilo o preizkusih vključitve. |
| 6a | Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi | Preveriti, da je mogoče brati telegrame Eurobalise (obseg tega preizkusa je omejen na preverjanje, ali je bila antena ustrezno nameščena; preizkusi, ki so bili že izvedeni na ravni komponent interoperabilnosti, se ne ponovijo) – osnovni parameter 4.2.5. | Preizkus z uporabo potrjenega sistema Eurobalise: podporni dokaz je zmožnost pravilnega branja telegrama. |
| 6b | Preveriti, da je mogoče brati telegrame Euroloop (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5. | Preizkus z uporabo potrjenega sistema Euroloop: podporni dokaz je zmožnost pravilnega branja telegrama. |
| 6c | Preveriti, da je mogoče z opremo izvesti glasovni in podatkovni klic RMR (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5. | Preizkus s potrjenim omrežjem RMR. Podporni dokaz je zmožnost vzpostaviti, ohranjati in prekiniti zvezo. |
| 7 a | Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) | Preveriti, da je oprema v skladu z varnostnimi zahtevami – osnovni parameter 4.2.1. | Uporaba postopkov, določenih v skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja. |
| 7b | Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti – osnovni parameter 4.2.1. | Izračuni. |
| 7c | Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.2.20.2. | Preverjanje dokumentacije. |
| 8 | Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter druge podsisteme:
  preizkusi pri pogojih, ki izražajo predvideno obratovanje. | Preizkusiti obnašanje podsistema pri največjem možnem smiselnem številu različnih pogojev, ki izražajo predvideno obratovanje (npr. naklon proge, hitrost vlaka, vibracije, vlečna moč, vremenske razmere, tehnična zasnova funkcionalnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi). S preizkusom mora biti mogoče preveriti naslednje:






  (1) | da so funkcije meritev poti in hitrosti pravilno opravljene – osnovni parameter 4.2.2; |

(3)

za posodobitev zaradi vzdrževanja specifikacij že vključene komponente interoperabilnosti ni potrebna dodatna verifikacija s strani priglašenega organa za podsistem, če priglašeni organ za komponento interoperabilnosti potrdi, da je učinek posodobitve, ki jo je treba oceniti, omejen na komponento interoperabilnosti, in če ocenjevalni organ SVM, ki oceni vključitev posodobitve v podsistem, ne ugotovi nobenega učinka na ravni podsistema.

Preglednica 6.2.1

Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za podsistem na vozilu ali za skupine delov

Št.

Vidik

Predmet ocenjevanja

Potrebna dokazila

1a

Uporaba komponent interoperabilnosti

Preveriti, da za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstaja izjava ES o skladnosti in ustrezno potrdilo.

Podsistem mora biti pregledan s SIM kartico, ki je skladna z zahtevami te TSI. Zamenjava SIM kartice z drugo SIM kartico, ki je skladna s to TSI, ne pomeni spremembe podsistema.

Obstoj in vsebina dokumentov

1b

Preveriti pogoje in omejitve uporabe glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja.

Analiza s preverjanjem dokumentacije

1c

Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bilo potrdilo izdano na podlagi različice TSI CCS, ki se razlikuje od različice, uporabljene za ES-verifikacijo podsistema, in/ali na podlagi seznama specifikacij, ki se razlikuje od seznama, uporabljenega za ES-verifikacijo podsistema, preveriti, da potrdilo še vedno zagotavlja skladnost podsistema z zahtevami zdaj veljavne TSI.

Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije

2a

Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem

Preveriti pravilno namestitev in delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovni parameter 4.2.6.

Preverjanja v skladu s specifikacijami

2b

Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso določene v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije.

Analiza učinka

2c

Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dopustnega območja in imajo edinstvene vrednosti, če se to zahteva s to TSI – osnovni parameter 4.2.9.

Preverjanje specifikacij projektiranja.

2d

Preveriti, ali obstaja identifikator sistema za ETCS kot del podsistema.

V primeru spremembe funkcionalnega dela identifikatorja sistema ali dela identifikatorja sistema, ki se nanaša na realizacijo, preveriti, da sprememba ustreza opredelitvi – osnovni parameter 4.2.20.3.

Preverjanje dokumentacije.

3

Vključitev delov v podsistem

Preveriti vmesnike in integracijo med različnimi deli podsistema – preglednica 4.1 in osnovnim parametrom4.2.6.

Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije.

4a

Vključitev v tirna vozila

Preveriti pravilno namestitev opreme – osnovni parametri 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 in 4.2.18 – ter pogoje za namestitev opreme, kot jih določi proizvajalec.

Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve).

4b

Preveriti, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16.

Preverjanje dokumentacije (potrdila komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti tirnih vozil).

4c

Preveriti, da so parametri (npr. parametri zaviranja) pravilno konfigurirani in da so znotraj dovoljenega območja.

Preverjanje dokumentacije (vrednosti parametrov, preverjene na podlagi značilnosti tirnih vozil).

5a

Vključitev v razred B, odvisno od vmesnika med ETCS na vozilu in opremo razreda B

Preveriti, da je standardizirani vmesnik STM povezan z ETCS na vozilu z vmesniki, skladnimi s TSI.

Ničesar ni treba preizkušati: obstaja standardni vmesnik, ki je bil že preizkušen na ravni komponent interoperabilnosti. Njegovo delovanje je bilo že preizkušeno pri preverjanju vključenosti komponent interoperabilnosti v podsistem.

5b

Preveriti, da funkcije razreda B, vključene v ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarjajo dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ničesar ni treba preizkušati: vse je bilo že preizkušeno na ravni komponent interoperabilnosti.

5c

Preveriti, da ločena oprema razreda B, ki ni povezana z ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ničesar ni treba preizkušati: ni vmesnika (20).

5d

Preveriti, da ločena oprema razreda B, povezana z ETCS na vozilu z uporabo vmesnikov, ki (delno) niso skladni s TSI – osnovni parameter 4.2.6.1 –, zaradi prehodov ne ustvarja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Preveriti tudi, da funkcije ETCS niso prizadete.

Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije in poročilo o preizkusih vključitve.

6a

Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

Preveriti, da je mogoče brati telegrame Eurobalise (obseg tega preizkusa je omejen na preverjanje, ali je bila antena ustrezno nameščena; preizkusi, ki so bili že izvedeni na ravni komponent interoperabilnosti, se ne ponovijo) – osnovni parameter 4.2.5.

Preizkus z uporabo potrjenega sistema Eurobalise: podporni dokaz je zmožnost pravilnega branja telegrama.

6b

Preveriti, da je mogoče brati telegrame Euroloop (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5.

Preizkus z uporabo potrjenega sistema Euroloop: podporni dokaz je zmožnost pravilnega branja telegrama.

6c

Preveriti, da je mogoče z opremo izvesti glasovni in podatkovni klic RMR (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5.

Preizkus s potrjenim omrežjem RMR. Podporni dokaz je zmožnost vzpostaviti, ohranjati in prekiniti zvezo.

7 a

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS)

Preveriti, da je oprema v skladu z varnostnimi zahtevami – osnovni parameter 4.2.1.

Uporaba postopkov, določenih v skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja.

7b

Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti – osnovni parameter 4.2.1.

Izračuni.

7c

Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.2.20.2.

Preverjanje dokumentacije.

8

Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter druge podsisteme:

preizkusi pri pogojih, ki izražajo predvideno obratovanje.

Preizkusiti obnašanje podsistema pri največjem možnem smiselnem številu različnih pogojev, ki izražajo predvideno obratovanje (npr. naklon proge, hitrost vlaka, vibracije, vlečna moč, vremenske razmere, tehnična zasnova funkcionalnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi). S preizkusom mora biti mogoče preveriti naslednje:

(1)

da so funkcije meritev poti in hitrosti pravilno opravljene – osnovni parameter 4.2.2;

| (2) | da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16. |
| --- | --- |

(2)

da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16.

Ti preizkusi morajo biti tudi taki, da povečujejo zaupanje, da ne bo sistematičnih okvar.

Med te preizkuse ne spadajo preizkusi, ki so bili že opravljeni v različnih fazah: upoštevajo se preizkusi, opravljeni na komponentah interoperabilnosti, in preizkusi, opravljeni na podsistemu v simuliranem okolju.

Preizkusi pod okoljskimi pogoji niso nujni za glasovno opremo RMR na vozilu.

Opomba: v potrdilu navedite, kateri pogoji so bili predmet preizkusa in kateri standardi so bili uporabljeni.

Poročila o preizkusih.

6.3.3.1   Preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema

Naloga priglašenega organa v zvezi s poročilom o preverjanju ESC/RSC je preveriti pravilnost in popolnost poročila o preverjanju ESC/RSC za podsistem v skladu z zahtevami iz te točke.

Ker preverjanja ESC/RSC v preglednici 6.2.1 niso zahtevana, niso potrebna za izdajo potrdila za podsistem na vozilu. Tak podsistem na vozilu se bo zato štel za združljiv z infrastrukturami razreda A le, če za dokazovanje tehnične združljivosti ni potrebno posebno preverjanje ESC/RSC (kar upravljavec infrastrukture v registru RINF opredeli kot ESC-EU-0 ali RSC-EU-0).

Preglednica 6.2.2

Ocena preverjanja združljivosti sistema ETCS ali radijskega sistema za podsisteme na vozilu, ki jo opravi priglašeni organ

| Št. | Vidik | Predmet ocenjevanja | Potrebna dokazila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Razpoložljivost rezultatov | Oceniti, ali se poročilo o preverjanju sklicuje na preglede v skladu z opredelitvijo tipov ESC/RSC iz tehničnega dokumenta, ki ga objavi ERA (21).
  Oceniti, ali so bila ocenjena vsa zahtevana preverjanja ESC/RSC navedenega tipa ESC/RSC. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 2 | Razpoložljivost rezultatov | Oceniti, ali rezultati ESC/RSC za vsako preverjanje ESC/RSC kažejo, ali je bilo preverjanje ESC/RSC uspešno opravljeno, kot je določeno. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 3 | Sporočene neskladnosti in napake | Oceniti, ali so za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, navedene neskladnosti in napake, sporočene med preverjanji ESC/RSC. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 4 | Analiza učinka | Oceniti, ali je bila za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, opravljena in evidentirana analiza učinka na ESC/RSC z uporabo predloge iz Dodatka D. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 5 | Pogoji | Oceniti, ali so v poročilu o preverjanju navedeni vsi pogoji. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |
| 6 | Vključitev izjav o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti | Če izjava o ESC/RSC temelji na izjavah o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti, oceniti, ali so rezultati iz izjave o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti veljavni za zadevni podsistem. | Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC. |

Št.

Vidik

Predmet ocenjevanja

Potrebna dokazila

1

Razpoložljivost rezultatov

Oceniti, ali se poročilo o preverjanju sklicuje na preglede v skladu z opredelitvijo tipov ESC/RSC iz tehničnega dokumenta, ki ga objavi ERA (21).

Oceniti, ali so bila ocenjena vsa zahtevana preverjanja ESC/RSC navedenega tipa ESC/RSC.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

2

Razpoložljivost rezultatov

Oceniti, ali rezultati ESC/RSC za vsako preverjanje ESC/RSC kažejo, ali je bilo preverjanje ESC/RSC uspešno opravljeno, kot je določeno.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

3

Sporočene neskladnosti in napake

Oceniti, ali so za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, navedene neskladnosti in napake, sporočene med preverjanji ESC/RSC.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

4

Analiza učinka

Oceniti, ali je bila za vsako preverjanje ESC/RSC, ki ni bilo uspešno opravljeno, kot je določeno, opravljena in evidentirana analiza učinka na ESC/RSC z uporabo predloge iz Dodatka D.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

5

Pogoji

Oceniti, ali so v poročilu o preverjanju navedeni vsi pogoji.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

6

Vključitev izjav o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti

Če izjava o ESC/RSC temelji na izjavah o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti, oceniti, ali so rezultati iz izjave o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti veljavni za zadevni podsistem.

Ocena poročila o preverjanju ESC/RSC.

Priglašeni organ ne preveri znova vidikov, zajetih z že opravljenim postopkom ES-verifikacije podsistema na vozilu ali v izjavi o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti.

V skladu z Direktivo (EU) 2016/797 lahko to oceno in postopek ES-verifikacije za podsistem na vozilu ali oceno poročila o preverjanju ESC/RSC za komponento interoperabilnosti opravita različna priglašena organa.

6.3.4   Zahteve glede ocenjevanja za progovni podsistem

Namen ocenjevanj, ki se izvajajo v okviru področja uporabe te TSI, je preveriti skladnost opreme z zahtevami iz poglavja 4.

Vendar so za projektiranje ETCS kot dela podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi potrebne informacije, specifične za aplikacijo. To vključuje:

| (1) | značilnosti proge, kot so nakloni, razdalje, položaj elementov ob progi in sistemov Eurobalise/Euroloop, lokacij, ki morajo biti zaščitene, itd.; |
| --- | --- |

(1)

značilnosti proge, kot so nakloni, razdalje, položaj elementov ob progi in sistemov Eurobalise/Euroloop, lokacij, ki morajo biti zaščitene, itd.;

| (2) | signalizacijske podatke in signalizacijska pravila, ki jih mora obdelovati sistem ETCS. |
| --- | --- |

(2)

signalizacijske podatke in signalizacijska pravila, ki jih mora obdelovati sistem ETCS.

Ta TSI ne zajema preverjanj, namenjenih oceni, ali so informacije, specifične za aplikacijo, pravilne.

Neodvisno od izbranega modula velja:

| (1) | v preglednici 6.3 so navedena preverjanja, ki se izvedejo pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, in osnovni parametri, ki se upoštevajo; |
| --- | --- |

(1)

v preglednici 6.3 so navedena preverjanja, ki se izvedejo pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, in osnovni parametri, ki se upoštevajo;

| (2) | za funkcionalnost in zmogljivost, ki sta bili že preverjeni na ravni komponent interoperabilnosti, ni potrebna dodatna verifikacija; |
| --- | --- |

(2)

za funkcionalnost in zmogljivost, ki sta bili že preverjeni na ravni komponent interoperabilnosti, ni potrebna dodatna verifikacija;

| (3) | za posodobitev zaradi vzdrževanja specifikacij že vključene komponente interoperabilnosti ni potrebna dodatna verifikacija s strani priglašenega organa za podsistem, če priglašeni organ za komponento interoperabilnosti potrdi, da je učinek posodobitve, ki jo je treba oceniti, omejen na komponento interoperabilnosti, in če ocenjevalni organ SVM, ki oceni vključitev posodobitve v podsistem, ne ugotovi nobenega učinka na ravni podsistema.

  Preglednica 6.3


  Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za progovni podsistem









  Št. | Vidik | Predmet ocenjevanja | Potrebna dokazila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Uporaba komponent interoperabilnosti | Preveriti, da za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstajata izjava ES o skladnosti in ustrezno potrdilo. | Obstoj in vsebina dokumentov |
| 1b | Preveriti pogoje in omejitve uporabe glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja. | Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije |
| 1c | Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bilo izdano potrdilo za različico TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, ki se razlikuje od različice, uporabljene za ES-verifikacijo podsistema, in/ali na podlagi seznama specifikacij, ki se razlikuje od seznama, uporabljenega za ES-verifikacijo podsistema, preveriti, da potrdilo še vedno zagotavlja skladnost z zahtevami zdaj veljavne TSI. | Analiza učinka na podlagi primerjave specifikacij, navedenih v TSI, in potrdil komponent interoperabilnosti. |
| 2a | Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem







  Opomba: | samo tiste s posebno oceno na ravni podsistema. |

(3)

za posodobitev zaradi vzdrževanja specifikacij že vključene komponente interoperabilnosti ni potrebna dodatna verifikacija s strani priglašenega organa za podsistem, če priglašeni organ za komponento interoperabilnosti potrdi, da je učinek posodobitve, ki jo je treba oceniti, omejen na komponento interoperabilnosti, in če ocenjevalni organ SVM, ki oceni vključitev posodobitve v podsistem, ne ugotovi nobenega učinka na ravni podsistema.

Preglednica 6.3

Zahteve glede ocenjevanja skladnosti za progovni podsistem

Št.

Vidik

Predmet ocenjevanja

Potrebna dokazila

1a

Uporaba komponent interoperabilnosti

Preveriti, da za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstajata izjava ES o skladnosti in ustrezno potrdilo.

Obstoj in vsebina dokumentov

1b

Preveriti pogoje in omejitve uporabe glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja.

Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije

1c

Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bilo izdano potrdilo za različico TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, ki se razlikuje od različice, uporabljene za ES-verifikacijo podsistema, in/ali na podlagi seznama specifikacij, ki se razlikuje od seznama, uporabljenega za ES-verifikacijo podsistema, preveriti, da potrdilo še vedno zagotavlja skladnost z zahtevami zdaj veljavne TSI.

Analiza učinka na podlagi primerjave specifikacij, navedenih v TSI, in potrdil komponent interoperabilnosti.

2a

Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem

Opomba:

samo tiste s posebno oceno na ravni podsistema.

Preveriti pravilno namestitev in pravilno delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovna parametra 4.2.5 in 4.2.7 – ter pogoje, ki jih določi proizvajalec.

(n. r. za komponento interoperabilnosti števec osi in signale)

Preverjanja v skladu s specifikacijami

2b

Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso določene v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije.

(n. r. za komponento interoperabilnosti števec osi in signale)

Analiza učinka

2c

Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dopustnega območja in imajo edinstvene vrednosti, če se to zahteva s to TSI – osnovni parameter 4.2.9.

(n. r. za komponento interoperabilnosti števec osi in signale)

Preverjanje specifikacij projektiranja

2d

Za komponento interoperabilnosti števci osi (izključno):

Preveriti je treba vključitev komponente interoperabilnosti v podsistem:

Preveriti dokument pod zaporedno številko 77 v poglavju 4, preglednica 16 „Ugotavljanje skladnosti“.

Preveriti pravilno namestitev opreme in pogoje, ki jih navede proizvajalec in/ali upravljavec infrastrukture.

Preverjanje dokumentacije

2e

Preveriti, ali obstaja identifikator sistema za ETCS kot del podsistema.

V primeru spremembe funkcionalnega dela identifikatorja sistema ali dela identifikatorja sistema, ki se nanaša na realizacijo, preveriti, da sprememba ustreza opredelitvi – osnovni parameter 4.2.20.3.

Preverjanje dokumentacije

3

Objekti za vodenje-upravljanje ob progi

Preveriti, ali so izpolnjene zahteve za signale iz te TSI (značilnosti, združljivost z zahtevami za infrastrukturo (tirna širina ...), združljivost z vidnim poljem strojevodje, namestitev interoperabilnih signalov za izpolnitev njihovega predvidenega operativnega namena) – osnovni parameter 4.2.15.

Projektna dokumentacija, rezultati preizkusov ali preizkusov s tirnimi vozili, skladnimi s TSI

4a

Vključitev v infrastrukturo

Preveriti pravilno namestitev opreme ETCS, RMR in ATO – osnovni parametri 4.2.3, 4.2.4 in 4.2.19 – ter pogoje za namestitev, ki jih določi proizvajalec.

Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve)

4b

Preveriti, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv z okoljem ob progi – osnovni parameter 4.2.16.

Preverjanje dokumentacije (potrdila komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti ob progi)

5a

Vključitev v progovno signalizacijo

(ni relevantno za del za zaznavanje vlaka)

Preveriti, da so vse funkcije, ki jih zahteva aplikacija, izvedene v skladu s specifikacijami iz te TSI – osnovni parameter 4.2.3.

Preverjanje dokumentacije (vložnikova specifikacija projektiranja in potrdila komponent interoperabilnosti)

5b

Preveriti pravilno konfiguracijo parametrov (telegrami Eurobalise, sporočila RBC, položaji signalov, itd.).

Preverjanje dokumentacije (vrednosti parametrov, preverjene na podlagi značilnosti ob progi in značilnosti signalizacije)

5c

Preveriti pravilno namestitev in delovanje vmesnikov.

Verifikacija projektiranja in preizkusi na podlagi informacij, ki jih je zagotovil vložnik

5d

Preveriti, da podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi deluje pravilno v skladu z informacijami na vmesnikih s signalizacijo ob progi (npr. pravilno ustvarjanje telegramov Eurobalise s strani LEU ali sporočil s strani RBC).

Verifikacija projektiranja in preizkusi na podlagi informacij, ki jih je zagotovil vložnik

6a

Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Preveriti pokritost s signalom RMR – osnovni parameter 4.2.4.

Merjenja na kraju samem

6b

Preveriti, da so vse funkcije, ki jih zahteva aplikacija, izvedene v skladu s specifikacijami iz te TSI – osnovni parametri 4.2.3, 4.2.4 in 4.2.5.

Poročila o operativnih preizkusnih scenarijih iz točke 6.1.2 z vsaj dvema potrjenima podsistemoma vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu različnih dobaviteljev. V poročilu se navede, kateri operativni preizkusni scenariji so bili preizkušeni, katera oprema na vozilu je bila uporabljena in ali so bili preizkusi opravljeni v laboratorijih, na preizkusnih progah ali v resničnih obratovalnih razmerah.

7

Združljivost sistemov za zaznavanje vlaka

(ne zajema števcev osi)

Preveriti skladnost sistemov za zaznavanje vlaka z zahtevami te TSI – osnovna parametra 4.2.10 in 4.2.11. Preveriti dokument pod zaporedno številko 77, poglavje 4.

Preveriti pravilno namestitev opreme in pogoje, ki jih navede proizvajalec in/ali upravljavec infrastrukture.

Dokazi o združljivosti opreme iz obstoječih naprav (za sisteme, ki se že uporabljajo); izvedba preizkusov v skladu s standardi za nove tipe.

Merjenja na kraju samem za dokazovanje pravilnosti namestitve.

Preverjanje dokumentacije v zvezi s pravilno namestitvijo opreme.

8a

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS)

(ne zajema zaznavanja vlaka)

Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami – osnovni parameter 4.2.1.1.

Uporaba postopkov, določenih v skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja

8b

Preveriti, da so upoštevani količinski cilji glede zanesljivosti – osnovni parameter 4.2.1.2.

Izračuni

8c

Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.2.20.2.

Preverjanje dokumentacije

9

Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in v tirna vozila: preizkusi pri pogojih, ki izražajo predvideno obratovanje.

Preizkusiti obnašanje podsistema pri številnih različnih pogojih, ki jih je razumno mogoče pričakovati in izražajo predvideno obratovanje (npr. hitrost vlaka, število vlakov na progi, vremenske razmere). S preizkusom mora biti mogoče preveriti naslednje:

| (1) | zmogljivost sistemov za zaznavanje vlaka – osnovna parametra 4.2.10 in 4.2.11; |
| --- | --- |

(1)

zmogljivost sistemov za zaznavanje vlaka – osnovna parametra 4.2.10 in 4.2.11;

| (2) | da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv z okoljem ob progi – osnovni parameter 4.2.16. |
| --- | --- |

(2)

da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv z okoljem ob progi – osnovni parameter 4.2.16.

Ti preizkusi bodo tudi povečali zaupanje v odsotnost sistematičnih okvar.

Med temi preizkusi ni preizkusov, ki so bili že opravljeni pri različnih korakih: upoštevajo se preizkusi, opravljeni na ravni komponent interoperabilnosti, in preizkusi, opravljeni na podsistemu v simuliranem okolju.

| Opomba: | v potrdilu navedite, kateri pogoji so bili predmet preizkusa in kateri standardi so bili uporabljeni. |
| --- | --- |

Opomba:

v potrdilu navedite, kateri pogoji so bili predmet preizkusa in kateri standardi so bili uporabljeni.

Poročila o preizkusih

10

Združljivost sistema ETCS in radijskega sistema

Predlagana preverjanja ESC in RSC zajemajo le zahteve TSI in so v skladu s specifikacijami – osnovni parameter 4.2.17.

Preverjanje dokumentacije predvidenih tipov ESC/RSC, če so novi ali spremenjeni

ALI

Preverjanja tehnične združljivosti za tipe ESC in RSC so v tehničnem dokumentu Agencije o ESC/RSC objavljena kot „veljavna“, če ostanejo nespremenjena.

6.4   Določbe v primeru delne ocene zahtev TSI

6.4.1   Ocenjevanje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

V skladu s členom 15(7) Direktive (EU) 2016/797 lahko priglašeni organ izda ES potrdila o verifikaciji za nekatere dele podsistema, če ustrezne TSI to omogočajo.

Kot je navedeno v točki 2.2 (Področje uporabe) te TSI, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu vsebujeta dele, kot so določeni v točki 4.1 (Uvod), in se ta razdelek nanaša le na navedene opredeljene dele.

ES Potrdilo o verifikaciji se lahko izda za vsak del ali za kombinacijo delov, določeno v tej TSI;

Ne glede na izbrani modul priglašeni organ preveri, ali so izpolnjene zahteve (vse ustrezne zahteve, določene v preglednici 6.2.1) za:

| (1) | zadevni del in |
| --- | --- |

(1)

zadevni del in

| (2) | njegove vmesnike z nespremenjenimi deli podsistema in |
| --- | --- |

(2)

njegove vmesnike z nespremenjenimi deli podsistema in

| (3) | integracijo z nespremenjenimi deli podsistema. |
| --- | --- |

(3)

integracijo z nespremenjenimi deli podsistema.

Za podsistem CCS na vozilu: v vsakem primeru ocenjevanja delov se v ES potrdilih o verifikaciji, ki jih izdajo priglašeni organi, upošteva ena od naslednjih možnosti:

| (1) | ES potrdilo o verifikaciji podsistema CCS na vozilu, ki zajema vse dele, ali |
| --- | --- |

(1)

ES potrdilo o verifikaciji podsistema CCS na vozilu, ki zajema vse dele, ali

| (2) | ES potrdilo o verifikaciji za vsako od naslednjih skupin delov:






  (a) | zaščita vlaka, podatkovna radijska komunikacija in deli za avtomatizirano obratovanje vlaka ter |
| --- | --- | --- |

(2)

ES potrdilo o verifikaciji za vsako od naslednjih skupin delov:

(a)

zaščita vlaka, podatkovna radijska komunikacija in deli za avtomatizirano obratovanje vlaka ter

| (b) | del za glasovno radijsko komunikacijo. |
| --- | --- |

(b)

del za glasovno radijsko komunikacijo.

ES potrdilo o verifikaciji navaja in dokazuje izpolnjevanje vseh zahtev iz preglednice 6.2.1 ter možne vmesnike med deli ali njihovo odsotnost na enega od naslednjih načinov:

| (1) | odsotnost vmesnikov z drugim delom/skupino delov ali |
| --- | --- |

(1)

odsotnost vmesnikov z drugim delom/skupino delov ali

| (2) | v primeru vmesnikov z drugim delom/skupino delov odsotnost pogojev in omejitev uporabe drugega dela/skupine delov.
  V primeru vmesnikov, ki zahtevajo pogoje in omejitve uporabe v skladu z zahtevami, določenimi v preglednici 6.2.1 te TSI, ter izvozne omejitve za ta drugi del/skupino delov, se izda ES potrdilo za podsistem. ali |
| --- | --- |

(2)

v primeru vmesnikov z drugim delom/skupino delov odsotnost pogojev in omejitev uporabe drugega dela/skupine delov.

V primeru vmesnikov, ki zahtevajo pogoje in omejitve uporabe v skladu z zahtevami, določenimi v preglednici 6.2.1 te TSI, ter izvozne omejitve za ta drugi del/skupino delov, se izda ES potrdilo za podsistem. ali

| (3) | Če je podsistem sestavljen samo iz enega dela/skupine delov, dodatna ocena na ravni podsistema ni potrebna, če ocena dela/skupine delov zajema vse zahteve TSI za navedeni del/skupino delov. V tem primeru ES potrdilo o verifikaciji za ta del nadomesti ES potrdilo o verifikaciji podsistema. |
| --- | --- |

(3)

Če je podsistem sestavljen samo iz enega dela/skupine delov, dodatna ocena na ravni podsistema ni potrebna, če ocena dela/skupine delov zajema vse zahteve TSI za navedeni del/skupino delov. V tem primeru ES potrdilo o verifikaciji za ta del nadomesti ES potrdilo o verifikaciji podsistema.

6.4.2   Vmesna izjava o verifikaciji

Če se ocenjuje skladnost podsistemov, ki jih je opredelil vložnik in se razlikujejo od delov, dovoljenih v preglednici 4.1, postopek ocenjevanja pa se razlikuje od postopka, opisanega v točki 6.4.1 (Ocenjev0anje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija) te TSI, ali če so bile izvedene samo nekatere faze postopka verifikacije, se lahko izda le vmesna izjava o verifikaciji.

6.5   Upravljanje napak

Kadar se med preizkusi ali med operativno dobo podsistema ugotovijo odstopanja od predvidenih funkcij in/ali delovanja, vložniki in/ali upravljavci o tem nemudoma obvestijo Agencijo in subjekt za izdajo dovoljenj, ki je izdal dovoljenja za zadevne podsisteme ob progi ali vozila, da se začnejo postopki iz člena 16 Direktive (EU) 2016/797. Na podlagi uporabe člena 16(3) navedene direktive:

| (1) | če je odstopanje posledica nepravilne uporabe te TSI ali napak pri projektiranju ali namestitvi opreme, vložnik za zadevna potrdila sprejme potrebne korektivne ukrepe, zadevna potrdila in/ali ustrezni tehnični spisi (za komponente interoperabilnosti in/ali podsisteme) pa se posodobijo skupaj z ustreznimi izjavami ES; |
| --- | --- |

(1)

če je odstopanje posledica nepravilne uporabe te TSI ali napak pri projektiranju ali namestitvi opreme, vložnik za zadevna potrdila sprejme potrebne korektivne ukrepe, zadevna potrdila in/ali ustrezni tehnični spisi (za komponente interoperabilnosti in/ali podsisteme) pa se posodobijo skupaj z ustreznimi izjavami ES;

| (2) | če je odstopanje posledica napak v tej TSI ali v specifikacijah, na katere se sklicuje ta TSI, se začne postopek iz člena 6 Direktive (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(2)

če je odstopanje posledica napak v tej TSI ali v specifikacijah, na katere se sklicuje ta TSI, se začne postopek iz člena 6 Direktive (EU) 2016/797.

Vložniki in/ali dobavitelji lahko uporabijo svojo rešitev za ugotovljeno napako, ko je zahtevek za spremembo, povezan z napako, potrjen v postopku upravljanja nadzora sprememb v skladu s členom 28(2) Uredbe (EU) 2016/796. Ta potrditev se opravi v treh mesecih po predložitvi popolnih informacij.

Vsaka takšna začasna rešitev ugotovljene napake, ki ne izvaža omejitev v drug podsistem, se lahko uporablja, dokler se ne sprejme dogovorjeni popravek napake v novi različici TSI CCS. Ko se v novi različici TSI sprejme rešitev za ugotovljeno napako, vložniki in/ali dobavitelji uporabijo sprejeto rešitev za obstoječa vozila v skladu tistim od naslednjih pogojev, ki nastopi prej:

| (a) | če za izvajanje popravkov napak ni potrebno dovoljenje: ob naslednji priložnosti, ko je popravek napake obvezen v skladu s preglednico B1.1, vrstica 1, in nikakor pred 1. 1. 2026; |
| --- | --- |

(a)

če za izvajanje popravkov napak ni potrebno dovoljenje: ob naslednji priložnosti, ko je popravek napake obvezen v skladu s preglednico B1.1, vrstica 1, in nikakor pred 1. 1. 2026;

| (b) | če je za izvajanje popravkov napak potrebno dovoljenje: ob naslednji ponovni izdaji dovoljenja, ki izhaja iz druge spremembe sistema zaščite vlaka (ETCS) na vozilu; |
| --- | --- |

(b)

če je za izvajanje popravkov napak potrebno dovoljenje: ob naslednji ponovni izdaji dovoljenja, ki izhaja iz druge spremembe sistema zaščite vlaka (ETCS) na vozilu;

| (c) | ob naslednji nadgradnji na višjo različico dela sistema zaščite vlaka na vozilu. |
| --- | --- |

(c)

ob naslednji nadgradnji na višjo različico dela sistema zaščite vlaka na vozilu.

| Opomba: | Za komponente interoperabilnosti, za katere rezultat informacij, ki jih je treba predložiti, kot je opisano v točki 7.2.10.1, kaže, da ni vpliva na varnost, obratovanje in interoperabilnost, posodobitev ni potrebna. |
| --- | --- |

Opomba:

Popravki napak bi lahko vplivali na podsistem CCS ob progi in podsistem CCS na vozilu. Agencija organizira učinkovito obdelavo vseh prejetih informacij, da se olajša postopek upravljanja nadzora sprememb, s čimer se zagotovita izboljšanje in nadaljnji razvoj specifikacij, vključno s preizkusnimi specifikacijami.

6.5.1   Vsebina potrdil ES

V skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/250 (22) priglašeni organi opišejo omejitve in pogoje za uporabo komponent interoperabilnosti in podsistemov v ustreznih potrdilih ES.

Priglašeni organi in Agencija se v delovni skupini, ustanovljeni v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2016/796, usklajujejo o načinu upravljanja napak, omejitev in pogojev za uporabo komponent interoperabilnosti in podsistemov v ustreznih potrdilih ES o verifikaciji in priloženih tehničnih spisih.

V priloženem tehničnem spisu, ki ga izda priglašeni organ, se uporabi predloga iz Dodatka D.

6.5.2   Vsebina izjav ES

V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/250 proizvajalec komponent interoperabilnosti ali subjekt, ki vloži vlogo za podsistem, v izjavi ES o skladnosti ali verifikaciji opiše omejitve in pogoje za uporabo.

V priloženih tehničnih spisih se uporabi predloga iz Dodatka D.

7.   IZVAJANJE TSI ZA VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJO

7.1   Uvod

V tem poglavju so opisani tehnični ukrepi za izvajanje TSI, zlasti pogoji, ki podpirajo prehod na sisteme razreda A.

Upoštevati je treba, da je včasih treba izvajanje določene TSI uskladiti z izvajanjem drugih TSI.

7.2   Splošno veljavna pravila

7.2.1   Nadgraditev ali obnova podsistemov vodenje-upravljanje ali njihovih delov

Nadgraditev ali obnova podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija lahko zadeva enega od delov ali vse njihove dele, kot je določeno v točki 2.2 (Področje uporabe).

Zato so lahko različni deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija nadgrajeni ali obnovljeni ločeno, če to ne ogroža interoperabilnosti.

Za opredelitev osnovnih parametrov za vsak del glej točko 4.1 (Uvod).

7.2.2   Spremembe obstoječega podsistema na vozilu

V tej točki so opredeljena načela, ki jih morajo uporabiti subjekti za upravljanje sprememb in subjekti za izdajo dovoljenj v skladu s postopkom ES-verifikacije, opisanim v členih 15(9) in 21(12) Direktive (EU) 2016/797 ter Prilogi IV k navedeni direktivi. Ta postopek je dodatno izpopolnjen v členih 13, 15 in 16 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 in Sklepu 2010/713/EU.

Ta točka se uporablja v primeru vseh sprememb obstoječega podsistema na vozilu ali tipa podsistema na vozilu, vključno z obnovo ali nadgradnjo. Ne uporablja pa se v primeru sprememb, zajetih s členom 15(1), točka (a), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545.

7.2.2.1   Pravila za upravljanje sprememb podsistemov CCS na vozilu

| (1) | Deli, kot so opredeljeni v preglednici 4.1 te TSI, in osnovni parametri podsistema na vozilu, na katere niso vplivale spremembe, so izvzeti iz ocenjevanja skladnosti na podlagi določb te TSI. Subjekt za upravljanje sprememb mora predložiti seznam delov in osnovnih parametrov, na katere vpliva sprememba. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | V skladu s členoma 15 in 16 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 in Sklepom 2010/713/EU ter ob uporabi modula SB, SD/SF ali SH1 za ES-verifikacijo, po potrebi pa tudi člena 15(5) Direktive (EU) 2016/797 subjekt za upravljanje sprememb priglašeni organ obvesti o vseh spremembah, ki vplivajo na skladnost podsistema z zahtevami ustreznih TSI, zaradi katerih je treba opraviti nova preverjanja. Subjekt za upravljanje sprememb te informacije zagotovi z ustreznimi sklici na tehnično dokumentacijo v zvezi z obstoječim potrdilom ES. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Subjekt za upravljanje sprememb mora utemeljiti in dokumentirati, da veljavne zahteve ostanejo skladne na ravni podsistema, to pa mora oceniti priglašeni organ. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Spremembe, ki vplivajo na osnovne značilnosti zasnove podsistema na vozilu, so opredeljene v preglednici 7.1 (Osnovne značilnosti zasnove) ter se razvrstijo med spremembe iz člena 15(1), točka (c) ali (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545; v skladu s preglednico 7.1 (Osnovne značilnosti zasnove) pa subjekt za upravljanje sprememb spremembe, ki ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove, vendar so z njimi povezane, razvrsti med spremembe iz člena 15(1), točka (b), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Za spremembe, ki niso zajete v točki 7.2.2.1(4), se šteje, da ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove. Subjekt za upravljanje sprememb jih razvrsti med spremembe iz člena 15(1), točka (a) ali (b), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545.







  Opomba: | subjekt za upravljanje sprememb razvrsti spremembe, kot je določeno v točki 7.2.2.1(4) in tej točki, brez poseganja v varnostno presojo, ki se zahteva na podlagi člena 21(12), točka (b), Direktive (EU) 2016/797. |
| --- | --- | --- |

(5)

Opomba:

| (6) | Vse spremembe ne glede na njihovo razvrstitev ostanejo skladne s TSI, ki se uporabljajo (23).

  Preglednica 7.1


  Osnovne značilnosti zasnove
















  1. | Točka TSI |
| --- | --- | --- |

(6)

Preglednica 7.1

Osnovne značilnosti zasnove

1.

Točka TSI

| 2. | Povezane osnovne značilnosti zasnove |
| --- | --- |

2.

Povezane osnovne značilnosti zasnove

| 3. | Spremembe, ki ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove, v skladu s členom 15(1), točka (b), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 |
| --- | --- |

3.

Spremembe, ki ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove, v skladu s členom 15(1), točka (b), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545

| 4. | Spremembe, ki vplivajo na osnovne značilnosti zasnove, vendar so v sprejemljivem razponu parametrov, zato se razvrstijo med spremembe iz člena 15(1), točka (c), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 |
| --- | --- |

4.

Spremembe, ki vplivajo na osnovne značilnosti zasnove, vendar so v sprejemljivem razponu parametrov, zato se razvrstijo med spremembe iz člena 15(1), točka (c), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545

| 5. | Spremembe, ki vplivajo na osnovne značilnosti zasnove in so zunaj sprejemljivega razpona parametrov, zato se razvrstijo med spremembe iz člena 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545 |
| --- | --- |

5.

Spremembe, ki vplivajo na osnovne značilnosti zasnove in so zunaj sprejemljivega razpona parametrov, zato se razvrstijo med spremembe iz člena 15(1), točka (d), Izvedbene uredbe (EU) 2018/545

| 4.2.2 | Funkcionalnost ETCS na vozilu |
| --- | --- |

4.2.2

Funkcionalnost ETCS na vozilu

Oprema ETCS na vlaku in seznam specifikacij iz Dodatka A k TSI CCS

Ni relevantno

Ni relevantno

Uporabiti drug seznam specifikacij iz Dodatka A.

Sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS

Ni relevantno

Ni relevantno

Namestitev ali začetek operativne uporabe ETCS

Sprememba sklopa zakonito upravljanih različic sistema ETCS iz seznama specifikacij iz Dodatka A

Uporaba ETCS na vozilu

Izpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.2 (sprememba identifikatorja realizacije)

Ni relevantno

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.2 (sprememba funkcionalnega identifikatorja)

Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (ki jih ne zagotovi strojevodja)

Ni relevantno

Dodajanje ali odstranitev nadzora nad celovitostjo vlaka

Ni relevantno

Podatki o varni dolžini sestave vlaka iz vozila, ki so potrebni za dostop do proge, in ravni SIL

Ni relevantno

Dodajanje ali odstranitev informacij o varni dolžini sestave vlaka

Ni relevantno

| 4.2.17.1 | Združljivost sistema ETCS |
| --- | --- |

4.2.17.1

Združljivost sistema ETCS

Združljivost sistema ETCS

Ni relevantno

Dodajanje ali odstranitev izjave o ESC, ki izpolnjuje vse pogoje iz točke 7.2.2.4

Dodajanje ali odstranitev izjave o ESC, ki ne izpolnjuje vseh pogojev iz točke 7.2.2.4

| 4.2.4 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR |
| --- | --- |

4.2.4

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

| 4.2.4.2.1 | Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije GSM-R |
| --- | --- |

4.2.4.2.1

Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije GSM-R

Sistem GSM-R za glasovno radijsko komunikacijo na vozilu in njegova osnovna konfiguracija

Uporaba druge osnovne konfiguracije, ki izpolnjuje vse pogoje iz točke 7.2.2.3

Ni relevantno

Namestitev ali začetek operativne uporabe kabinskega radijskega sistema GSM-R

Uporaba druge osnovne konfiguracije, ki ne izpolnjuje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3

Izvedba glasovne in operativne komunikacije GSM-R

Izpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3 (sprememba identifikatorja realizacije)

Ni relevantno

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3 (sprememba funkcionalnega identifikatorja)

Podpora ID skupine 555 za SIM kartico za glasovno komunikacijo GSM-R

Ni relevantno

Sprememba podpore ID skupine 555 za SIM kartico

Ni relevantno

| 4.2.17.3 | Združljivost radijskega sistema in ECTS |
| --- | --- |

4.2.17.3

Združljivost radijskega sistema in ECTS

Združljivost sistema glasovne radijske komunikacije

Ni relevantno

Dodajanje ali odstranitev izjave o RSC, ki izpolnjuje vse pogoje iz točke 7.2.2.4

Dodajanje ali odstranitev izjave o RSC, ki ne izpolnjuje vseh pogojev iz točke 7.2.2.4

| 4.2.4 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR |
| --- | --- |

4.2.4

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

| 4.2.4.3.1.1 | Sporočanje podatkov GSM-R za ETCS |
| --- | --- |

4.2.4.3.1.1

Sporočanje podatkov GSM-R za ETCS

| 4.2.4.3.2.1 | Sporočanje podatkov GSM-R za ATO |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

Sporočanje podatkov GSM-R za ATO

Sistem GSM-R za podatkovno radijsko komunikacijo na vozilu in njegova osnovna konfiguracija

Uporaba druge osnovne konfiguracije, ki izpolnjuje vse pogoje iz točke 7.2.2.3

Ni relevantno

Namestitev ali začetek operativne uporabe radijskega sistema GSM-R EDOR

Uporaba druge osnovne konfiguracije, ki ne izpolnjuje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3

Sporočanje podatkov GSM-R za uporabo ETCS in ATO

Izpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3 (sprememba identifikatorja realizacije)

Ni relevantno

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3 (sprememba funkcionalnega identifikatorja)

| 4.2.17.3 | Združljivost radijskega sistema in ETCS |
| --- | --- |

4.2.17.3

Združljivost radijskega sistema in ETCS

Združljivost sistema podatkovne radijske komunikacije

Ni relevantno

Dodajanje ali odstranitev izjave o RSC, ki izpolnjuje vse pogoje iz točke 7.2.2.4

Dodajanje ali odstranitev izjave o RSC, ki ne izpolnjuje vseh pogojev iz točke 7.2.2.4

| 4.2.4 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR |
| --- | --- |

4.2.4

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

| 4.2.4.1.1 | Osnovna komunikacijska funkcija GSM-R |
| --- | --- |

4.2.4.1.1

Osnovna komunikacijska funkcija GSM-R

Domače omrežje GSM-R za SIM kartico za glasovno komunikacijo

Se ne uporablja

Zamenjava SIM kartice za omrežje GSM-R, skladne s TSI, z drugo SIM kartico za omrežje GSM-R, skladno s TSI in z drugim domačim omrežjem GSM-R

Ni relevantno

Domače omrežje GSM-R za SIM kartico za podatkovno komunikacijo

Se ne uporablja

Zamenjava SIM kartice za omrežje GSM-R, skladne s TSI, z drugo SIM kartico za omrežje GSM-R, skladno s TSI in z drugim domačim omrežjem GSM-R

Ni relevantno

| 4.2.18 | Funkcionalnost ATO na vozilu |
| --- | --- |

4.2.18

Funkcionalnost ATO na vozilu

Različica sistema ATO na vozilu

Ni relevantno

Sprememba različice sistema ATO, ki izpolnjuje vse pogoje iz točke 7.2.2.3.

Dodajanje ali odstranitev ATO kot dela podsistema CCS na vozilu Začetek operativne uporabe ATO

ali sprememba različice sistema ATO, ki ne izpolnjuje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3

Izvedba ATO na vozilu

Izpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3 (sprememba identifikatorja realizacije)

Ni relevantno

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.2.3 (sprememba funkcionalnega identifikatorja)

| 7.2.5 | Obstoječi sistemi |
| --- | --- |

7.2.5

Obstoječi sistemi

Sistemi razreda B ali drugi nameščeni obstoječi zaščitni, nadzorni in opozorilni sistemi vlaka (sistem, in če je primerno, uporabljena različica)

Za zahteve za sistem razreda B je odgovorna zadevna država članica

Za zahteve za sistem razreda B je odgovorna zadevna država članica

Dodajanje ali odstranitev sistemov zaščite vlaka razreda B

Za zahteve za sistem razreda B je odgovorna zadevna država članica

Radijski sistemi razreda B ali drugi nameščeni obstoječi radijski sistemi (sistem, in če je primerno, uporabljena različica)

Za zahteve za sistem razreda B je odgovorna zadevna država članica

Za zahteve za sistem razreda B je odgovorna zadevna država članica

Dodajanje ali odstranitev obstoječih radijskih sistemov razreda B

Za zahteve za sistem razreda B je odgovorna zadevna država članica

| (7) | Za zagotovitev potrdila ES o verifikaciji se lahko priglašeni organ sklicuje na:






  (a) | izvirno potrdilo ES o verifikaciji za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno; |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

izvirno potrdilo ES o verifikaciji za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno;

| (b) | spremembe izvirnega potrdila ES o verifikaciji za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema z različico TSI, ki se uporablja in je bila uporabljena za ES-verifikacijo. |
| --- | --- |

(b)

spremembe izvirnega potrdila ES o verifikaciji za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema z različico TSI, ki se uporablja in je bila uporabljena za ES-verifikacijo.

| (8) | Subjekt za upravljanje sprememb vsekakor zagotovi ustrezno posodobitev tehnične dokumentacije v zvezi s potrdilom ES. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Posodobljena tehnična dokumentacija v zvezi s potrdilom ES se navede v tehničnem spisu, priloženem izjavi ES o verifikaciji, ki jo izda subjekt za upravljanje sprememb za podsisteme na vozilu, opredeljene kot skladne s spremenjenim tipom. |
| --- | --- |

(9)

7.2.2.2   Pogoji za spremembo funkcionalnosti ETCS na vozilu, ki ne vpliva na osnovne značilnosti zasnove

| (1) | Ciljna funkcionalnost (24) ostane nespremenjena ali pa je nastavljena na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. Ciljna funkcionalnost se šteje za nespremenjeno, kadar se uporabi postopek vzdrževanja specifikacije (popravek napake), opisan v točki 7.2.10, ki vključuje izvedbo popravkov napak ali izvajanje ukrepov za ublažitev. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vmesniki, pomembni za varnost in tehnično združljivost, ostanejo nespremenjeni ali pa so nastavljeni na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rezultat varnostne presoje (npr. varnostni primer po EN 50126) ostane nespremenjen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zaradi spremembe niso bili dodani novi pogoji uporabe v zvezi z varnostjo (SRAC) ali omejitve interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Ocenjevalni organ SVM (skupna varnostna metoda za oceno tveganja), kot je določen v točki 4.2.1, je neodvisno ocenil vložnikovo oceno tveganja in v okviru te ocene prikaz, da sprememba ne vpliva negativno na varnost. Vložnikov prikaz vključuje dokaze, da sprememba dejansko odpravlja vzroke prvotnega odstopanja funkcionalnosti. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Odvisno od vrste spremembe:






  (a) | če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ. Za druge module je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (25); |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ. Za druge module je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (25);

| (b) | če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi popravka napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES o pregledu projektiranja ali tipa za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.3(3). |
| --- | --- |

(b)

če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi popravka napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES o pregledu projektiranja ali tipa za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.3(3).

| (7) | Na podlagi posameznega upravljanja konfiguracije se opredeli „identifikator sistema“ (kot je opredeljen v točki 4.2.20.3), „funkcionalni identifikator“„identifikatorja sistema“ pa se po spremembi ni spremenil. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Sprememba je del upravljanja konfiguracije, ki se zahteva na podlagi člena 5 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

(8)

7.2.2.3   Pogoji za spremembo mobilnih komunikacijskih funkcij za železnice na vozilu ali funkcionalnosti ATO na vozilu, ki ne vpliva na osnovne značilnosti zasnove

| (1) | Ciljna funkcionalnost (26) ostane nespremenjena ali pa je nastavljena na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. Ciljna funkcionalnost se šteje za nespremenjeno, kadar se uporabi postopek vzdrževanja specifikacije (popravek napake), opisan v točki 7.2.10, ki vključuje izvedbo popravkov napak ali izvajanje ukrepov za ublažitev. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vmesniki, pomembni za tehnično združljivost, ostanejo nespremenjeni ali pa so nastavljeni na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Odvisno od vrste spremembe:






  (a) | če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ. Za druge module je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (27); |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ. Za druge module je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (27);

| (b) | če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi popravka napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES o pregledu projektiranja ali tipa za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.3(3). |
| --- | --- |

(b)

če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi popravka napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES o pregledu projektiranja ali tipa za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.3(3).

| (4) | Sprememba je del upravljanja konfiguracije, ki se zahteva na podlagi člena 5 Izvedbene uredbe (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

(4)

7.2.2.4   Pogoji za spremembo podsistema na vozilu v zvezi z združljivostjo sistema ETCS ali radijskega sistema, ki ne vpliva na osnovne značilnosti zasnove

| (1) | Zaradi dodajanja ali odstranitve izjave o ESC ali RSC niso bili dodani ali odstranjeni nobeni pogoji uporabe v zvezi z varnostjo (SRAC) ali omejitve interoperabilnosti, povezane s tehnično združljivostjo z omrežjem. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Zaradi izjave o ESC ali RSC niso bile dodane ali odstranjene omejitve interoperabilnosti (omejitve ali pogoji uporabe), povezane s tehnično združljivostjo z omrežjem. |
| --- | --- |

(2)

7.2.3   Nadgradnja ali obnova obstoječega progovnega podsistema

V tej točki so opredeljena načela, ki jih morajo uporabiti subjekti za upravljanje sprememb in subjekti za izdajo dovoljenj v skladu s postopkom ES-verifikacije, opisanim v členih 15(9) in 18(6) Direktive (EU) 2016/797 ter Sklepu 2010/713/EU.

7.2.3.1   Pravila za upravljanje nadgradnje ali obnove obstoječih podsistemov CCS ob progi

V primeru nadgradnje ali obnove podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, za katere je bilo izdano potrdilo ES o verifikaciji, se uporabljajo naslednja pravila:

| (1) | Zaradi sprememb je potrebno novo dovoljenje, če vplivajo na osnovne parametre, kot so opredeljeni v preglednici 7.2.

  Preglednica 7.2


  Spremembe osnovnih parametrov naprav ob progi, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje








  Osnovni parameter | Sprememba, zaradi katere je potrebno novo dovoljenje |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3 | Funkcionalnost ETCS ob progi | Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.2 |
| 4.2.4
  4.2.4.2 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR
  Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije | Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.3 |
| 4.2.4
  4.2.4.3 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR
  Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS in ATO | Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.3 |
| 4.2.19 | Funkcionalnost ATO ob progi | Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.3 |

(1)

Zaradi sprememb je potrebno novo dovoljenje, če vplivajo na osnovne parametre, kot so opredeljeni v preglednici 7.2.

Preglednica 7.2

Spremembe osnovnih parametrov naprav ob progi, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje

Osnovni parameter

Sprememba, zaradi katere je potrebno novo dovoljenje

4.2.3

Funkcionalnost ETCS ob progi

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.2

4.2.4

4.2.4.2

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.3

4.2.4

4.2.4.3

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS in ATO

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.3

4.2.19

Funkcionalnost ATO ob progi

Neizpolnjevanje vseh pogojev iz točke 7.2.3.3

| (2) | Dovoljeno je, da se spremembe obravnavajo tako, da se znova ocenijo le tiste spremembe, ki vplivajo na skladnost podsistema z različico TSI, ki se uporablja, uporabljeno za ES-verifikacijo. Subjekt za upravljanje sprememb mora utemeljiti in dokumentirati, da veljavne zahteve ostanejo skladne na ravni podsistema, to pa mora oceniti priglašeni organ. |
| --- | --- |

(2)

Dovoljeno je, da se spremembe obravnavajo tako, da se znova ocenijo le tiste spremembe, ki vplivajo na skladnost podsistema z različico TSI, ki se uporablja, uporabljeno za ES-verifikacijo. Subjekt za upravljanje sprememb mora utemeljiti in dokumentirati, da veljavne zahteve ostanejo skladne na ravni podsistema, to pa mora oceniti priglašeni organ.

| (3) | Subjekt za upravljanje sprememb priglašeni organ obvesti o vseh spremembah, ki bi lahko vplivale na skladnost podsistema z zahtevami ustreznih TSI ali s pogoji veljavnosti potrdila.
  Subjekt za upravljanje sprememb te informacije zagotovi z ustreznimi sklici na tehnično dokumentacijo v zvezi z obstoječim potrdilom ES. |
| --- | --- |

(3)

Subjekt za upravljanje sprememb priglašeni organ obvesti o vseh spremembah, ki bi lahko vplivale na skladnost podsistema z zahtevami ustreznih TSI ali s pogoji veljavnosti potrdila.

Subjekt za upravljanje sprememb te informacije zagotovi z ustreznimi sklici na tehnično dokumentacijo v zvezi z obstoječim potrdilom ES.

| (4) | Priglašeni organ zagotovi potrdilo ES, ki izraža spremembe, ki vplivajo na skladnost s TSI. Za zagotovitev potrdila ES se priglašeni organ lahko sklicuje na:






  (a) | izvirno potrdilo ES za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno; |
| --- | --- | --- |

(4)

Priglašeni organ zagotovi potrdilo ES, ki izraža spremembe, ki vplivajo na skladnost s TSI. Za zagotovitev potrdila ES se priglašeni organ lahko sklicuje na:

(a)

izvirno potrdilo ES za dele konstrukcije, ki so nespremenjeni, ali dele, ki so spremenjeni, vendar ne vplivajo na skladnost podsistema, če je potrdilo še veljavno;

| (b) | dodatno potrdilo ES (s katerim se spremeni izvirno potrdilo) za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema z veljavno različico TSI, uporabljeno za verifikacijo ES. |
| --- | --- |

(b)

dodatno potrdilo ES (s katerim se spremeni izvirno potrdilo) za spremenjene dele konstrukcije, ki vplivajo na skladnost podsistema z veljavno različico TSI, uporabljeno za verifikacijo ES.

| (5) | Subjekt za upravljanje sprememb vsekakor zagotovi ustrezno posodobitev tehnične dokumentacije v zvezi s potrdilom ES. |
| --- | --- |

(5)

Subjekt za upravljanje sprememb vsekakor zagotovi ustrezno posodobitev tehnične dokumentacije v zvezi s potrdilom ES.

| (6) | „Upravljanje konfiguracije“ pomeni sistematičen organizacijski, tehnični in upravni postopek, ki je vzpostavljen v celotnem življenjskem ciklu podsistema CCS ter s katerim se zagotovi, da se vzpostavita in ohranita doslednost dokumentacije in sledljivost sprememb, tako da:






  (a) | so izpolnjene zahteve iz ustreznega prava Unije in nacionalnih predpisov; |
| --- | --- | --- |

(6)

„Upravljanje konfiguracije“ pomeni sistematičen organizacijski, tehnični in upravni postopek, ki je vzpostavljen v celotnem življenjskem ciklu podsistema CCS ter s katerim se zagotovi, da se vzpostavita in ohranita doslednost dokumentacije in sledljivost sprememb, tako da:

(a)

so izpolnjene zahteve iz ustreznega prava Unije in nacionalnih predpisov;

| (b) | se spremembe nadzorujejo in dokumentirajo v tehničnih spisih ali dokumentaciji, ki je priložena izdanemu dovoljenju; |
| --- | --- |

(b)

se spremembe nadzorujejo in dokumentirajo v tehničnih spisih ali dokumentaciji, ki je priložena izdanemu dovoljenju;

| (c) | so informacije in podatki posodobljeni in točni; |
| --- | --- |

(c)

so informacije in podatki posodobljeni in točni;

| (d) | so zadevne strani po potrebi obveščene o spremembah. |
| --- | --- |

(d)

so zadevne strani po potrebi obveščene o spremembah.

7.2.3.2   Pogoji za nadgradnjo ali obnovo funkcionalnosti ETCS ob progi, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje za začetek obratovanja, če niso izpolnjeni

| (1) | Ciljna funkcionalnost (28) osnovnega parametra 4.2.3 ostane nespremenjena ali pa je nastavljena na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. Ciljna funkcionalnost se šteje za nespremenjeno, kadar se uporabi postopek vzdrževanja specifikacije (popravek napake), opisan v točki 7.2.10, ki vključuje izvedbo popravkov napak ali izvajanje ukrepov za ublažitev. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vmesniki osnovnega parametra 4.2.3, pomembni za varnost in tehnično združljivost, ostanejo nespremenjeni ali pa so nastavljeni na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rezultat varnostne presoje (npr. varnostni primer po EN 50126) ostane nespremenjen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zaradi spremembe niso bili dodani novi pogoji uporabe v zvezi z varnostjo (SRAC) ali omejitve interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kadar je tako določeno v točki 4.2.1, ocenjevalni organ SVM (skupna varnostna metoda za oceno tveganja) neodvisno oceni vložnikovo oceno tveganja in v okviru te ocene prikaz, da sprememba ne škoduje varnosti. Če je sprememba posledica napake na proizvodu, vložnikov prikaz vključuje dokaze, da se s spremembo dejansko odpravijo vzroki napake na proizvodu. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Odvisno od vrste spremembe:






  (a) | če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ. Za druge module je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (29); |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ. Za druge module je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (29);

| (b) | če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi rešitev za popravek napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.4(3). |
| --- | --- |

(b)

če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi rešitev za popravek napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.4(3).

| (7) | Na podlagi posameznega upravljanja konfiguracije se opredeli „identifikator sistema“ (kot je opredeljen v točki 4.2.20.3), „funkcionalni identifikator“„identifikatorja sistema“ pa se po spremembi ni spremenil. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Sprememba je del upravljanja konfiguracije, kot je opredeljeno v 7.2.1b.1.7. |
| --- | --- |

(8)

7.2.3.3   Pogoji za nadgradnjo ali obnovo mobilnih komunikacijskih funkcij za železnice ob progi ali funkcionalnosti ATO ob progi, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje za začetek obratovanja, če niso izpolnjeni.

| (1) | Ciljna funkcionalnost (30) osnovnih parametrov 4.2.4.2, 4.2.4.3 in 4.2.19 ostane nespremenjena ali pa je nastavljena na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. Ciljna funkcionalnost se šteje za nespremenjeno, kadar se uporabi postopek vzdrževanja specifikacije (popravek napake), opisan v točki 7.2.10, ki vključuje izvedbo popravkov napak ali izvajanje ukrepov za ublažitev. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vmesniki osnovnih parametrov 4.2.4.2, 4.2.4.3 in 4.2.19, pomembni za tehnično združljivost, ostanejo nespremenjeni ali pa so nastavljeni na stanje, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Odvisno od vrste spremembe:






  (a) | če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ (npr. v skladu z moduli CH1, SH1, CD ali SD). Za druge module (npr. CF, SF in SG) je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (31); |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

če se sprememba izvede zaradi napake na proizvodu: sprememba se izvede na podlagi sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ (npr. v skladu z moduli CH1, SH1, CD ali SD). Za druge module (npr. CF, SF in SG) je upravičeno, da opravljena verifikacija ostane veljavna (31);

| (b) | če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi rešitev za popravek napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.4(3). |
| --- | --- |

(b)

če se sprememba izvede zaradi postopka vzdrževanja specifikacij (v preglednici A 2 v Dodatku A so posodobljene specifikacije z opisi rešitev za popravek napake): potrebno je posodobljeno potrdilo ES za komponente interoperabilnosti ali podsistem z izvedbo popravkov napak. V tem primeru se uporabljajo določbe iz točke 6.3.4(3).

| (4) | Sprememba je del upravljanja konfiguracije, kot je opredeljeno v točki 7.2.3.1(6). |
| --- | --- |

(4)

7.2.3.4   Učinek na tehnično združljivost med deli podsistemov CCS na vozilu in ob progi

Upravljavci infrastrukture zagotovijo, da spremembe obstoječega podsistema ob progi omogočajo nadaljevanje obratovanja podsistemov na vozilu, ki so skladni s TSI (32) in obratujejo na progah, na katere se nanašajo spremembe.

Ta zahteva se ne uporablja, kadar so spremembe posledica izvajanja aplikacije nove stopnje ob progi v skladu z zahtevami iz točk 7.2.9.1 (1) in (4) ali zahtevami glede nezdružljive uporabe (npr. sprememba v novo podrazličico X različice M_VERSION, kot je opredeljeno v točki 7.4.2.4).

7.2.4   Potrdila ES o pregledu tipa ali projektiranja

7.2.4.1   Podsistem CCS na vozilu

7.2.4.1.1   
  Opredelitev pojmov

| (1) | Okvir za začetno oceno za podsistem CCS na vozilu
  Okvir za začetno oceno je TSI CCS, ki se uporablja na začetku faze projektiranja, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom za podsistem CCS na vozilu. |
| --- | --- |

(1)

Okvir za začetno oceno je TSI CCS, ki se uporablja na začetku faze projektiranja, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom za podsistem CCS na vozilu.

| (2) | Okvir za certificiranje za podsistem CCS na vozilu
  Okvir za certificiranje je TSI CCS, ki se uporablja v času izdaje potrdila ES o pregledu tipa ali projektiranja. Je okvir za začetno oceno, spremenjen na podlagi revizij TSI, ki so začele veljati v fazi projektiranja, in se uporablja v skladu s prehodno ureditvijo, opisano v Dodatku B. |
| --- | --- |

(2)

Okvir za certificiranje je TSI CCS, ki se uporablja v času izdaje potrdila ES o pregledu tipa ali projektiranja. Je okvir za začetno oceno, spremenjen na podlagi revizij TSI, ki so začele veljati v fazi projektiranja, in se uporablja v skladu s prehodno ureditvijo, opisano v Dodatku B.

| (3) | Faza projektiranja za podsistem CCS na vozilu
  Faza projektiranja za podsistem CCS je obdobje, ki se začne, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom, ki je odgovoren za ES-verifikacijo, in konča, ko se izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja.
  Faza projektiranja zajema podsistem CCS, vgrajen v tip vozila, ter eno ali več variant tipa in izvedenk tipa. Za fazo projektiranja za vse variante in izvedenke tipa se šteje, da se začne hkrati s fazo projektiranja glavnega tipa. |
| --- | --- |

(3)

Faza projektiranja za podsistem CCS je obdobje, ki se začne, ko vložnik sklene pogodbo s priglašenim organom, ki je odgovoren za ES-verifikacijo, in konča, ko se izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja.

Faza projektiranja zajema podsistem CCS, vgrajen v tip vozila, ter eno ali več variant tipa in izvedenk tipa. Za fazo projektiranja za vse variante in izvedenke tipa se šteje, da se začne hkrati s fazo projektiranja glavnega tipa.

| (4) | Proizvodna faza za podsistem CCS na vozilu
  Proizvodna faza je obdobje, v katerem se podsistem CCS na vozilu lahko da na trg na podlagi izjave ES o verifikaciji, ki se nanaša na veljavno potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja. |
| --- | --- |

(4)

Proizvodna faza je obdobje, v katerem se podsistem CCS na vozilu lahko da na trg na podlagi izjave ES o verifikaciji, ki se nanaša na veljavno potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja.

| (5) | Vozilo, ki obratuje
  Vozilo obratuje, kadar je registrirano z „veljavno“ registracijsko oznako „00“ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo Komisije 2007/756/ES (33) ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/1614 (34) in se vzdržuje v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/779 (35). |
| --- | --- |

(5)

Vozilo obratuje, kadar je registrirano z „veljavno“ registracijsko oznako „00“ v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo Komisije 2007/756/ES (33) ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/1614 (34) in se vzdržuje v varnem stanju obratovanja v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/779 (35).

7.2.4.1.2   
  Predpisi, ki se nanašajo na potrdila ES o pregledu tipa ali projektiranja

| (1) | Priglašeni organ izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kadar v fazi projektiranja začne veljati revizija te TSI, priglašeni organ izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja v skladu z naslednjimi pravili:
  Pri spremembah TSI, ki niso navedene v Dodatku B, skladnost z okvirom za začetno oceno pomeni skladnost z okvirom za certificiranje. Priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje.
  Uporaba sprememb TSI, navedenih v Dodatku B, je obvezna v skladu s prehodno ureditvijo, opredeljeno v Dodatku B. V opredeljenem prehodnem obdobju lahko priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje. Priglašeni organ v potrdilu ES o pregledu tipa ali projektiranja navede vse točke (iz preglednice B1.1), ocenjene v skladu z okvirom za začetno oceno. |
| --- | --- |

(2)

Pri spremembah TSI, ki niso navedene v Dodatku B, skladnost z okvirom za začetno oceno pomeni skladnost z okvirom za certificiranje. Priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje.

Uporaba sprememb TSI, navedenih v Dodatku B, je obvezna v skladu s prehodno ureditvijo, opredeljeno v Dodatku B. V opredeljenem prehodnem obdobju lahko priglašeni organ brez dodatne ocene izda potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja, ki se nanaša na okvir za certificiranje. Priglašeni organ v potrdilu ES o pregledu tipa ali projektiranja navede vse točke (iz preglednice B1.1), ocenjene v skladu z okvirom za začetno oceno.

| (3) | Kadar v fazi projektiranja začne veljati več revizij te TSI, se odstavek (2) zaporedoma uporablja za vse revizije. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Vedno je dovoljeno (ne pa obvezno) uporabljati celotno najnovejšo različico katere koli TSI ali nekatere njene točke, razen če je v reviziji teh TSI izrecno določeno drugače; če je uporaba omejena na določene točke, mora vložnik utemeljiti in dokumentirati, da veljavne zahteve ostanejo skladne, to pa mora potrditi tudi priglašeni organ. |
| --- | --- |

(4)

7.2.4.1.3   
  Veljavnost potrdila ES o pregledu tipa ali projektiranja

Ko začne veljati revizija te TSI, potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja za podsistem ostane veljavno, razen če ga je treba revidirati v skladu s posebno prehodno ureditvijo spremembe TSI, kot je opredeljeno v Dodatku B k tej TSI.

7.2.4.2   Podsistem CCS ob progi

V skladu s členom 4(2) Direktive (EU) 2016/797 je podsistem CCS ob progi skladen s TSI, ki velja v času vložitve zahteve za dovoljenje za začetek obratovanja.

Ko začne veljati revizija te TSI, potrdilo ES o pregledu tipa ali projektiranja za podsistem ostane veljavno, razen če ga je treba revidirati v skladu s prehodno ureditvijo spremembe TSI, kot je opredeljeno v Dodatku B (preglednica B2) k tej TSI.

7.2.4.3   Komponente interoperabilnosti

ES potrdila o pregledu zasnove ali tipa komponent interoperabilnosti, ki so že dane na trg na podlagi predhodne različice te TSI, ostanejo veljavna, tudi če začne veljati revizija te TSI, razen če se na ravni podsistema CCS uporablja zahteva, ki vpliva na komponento interoperabilnosti (kot je določeno v preglednici B1 1 ali preglednici B2, Dodatek B), ali če je v reviziji te TSI, in sicer v preglednici B3, Dodatek B, izrecno določeno drugače.

V tem času se lahko te komponente interoperabilnosti dajo na trg brez novega pregleda zasnove ali tipa.

7.2.5   Obstoječi sistemi

Države članice zagotovijo, da funkcionalnost in vmesniki obstoječih sistemov ostanejo nespremenjeni, razen kadar so spremembe potrebne, da se zmanjšajo varnostne pomanjkljivosti v teh sistemih (36).

7.2.6   Zagotavljanje specifičnih prenosnih modulov in vmesnikov za povezavo z opremo razreda B na vozilu

Če ob progah, za katere velja ta TSI, ni nameščen sistem zaščite vlaka razreda A, države članice zagotovijo, da so na voljo specifični prenosni modul (STM) ali proizvodi in/ali specifikacije, ki omogočajo integracijo obstoječega sistema zaščite vlaka razreda B s sistemom razreda A na vozilu. Za proge, opremljene z več kot enim sistemom razreda B, se ta zahteva uporablja za vsaj enega od teh sistemov razreda B.

Država članica v enem letu od začetka veljavnosti TSI uradno sporoči sisteme razreda B, pri katerih je zahteva izpolnjena.

Oprema razreda B na vozilu in njen vmesnik pri obstoječih proizvodih, za katere je bila že dokazana integracija s proizvodi razreda A, skladnimi s TSI, ustreza kateri koli tehnični možnosti, opredeljeni v točki 4.2.6.1. Če ni na voljo noben sistem, za katerega je že dokazana integracija s sistemom razreda A na vozilu, skladnim s TSI, se zagotovi rešitev s standardiziranim vmesnikom (STM).

Država članica v enem letu po začetku veljavnosti TSI uradno sporoči specifikacije za vmesnike med sistemi zaščite vlaka razreda A in razreda B na vlaku.

Če je za določen sistem razreda B edina rešitev, ki je na voljo na trgu, razreda B in razreda A, vgrajena v isto opremo, imetniki specifikacij razreda B (npr. dobavitelj, prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture) za dele, ki jih imajo v posesti, predložijo specifikacije, potrebne za integracijo tega sistema razreda B s skladnim ETCS na vozilu. Vsa ustrezna intelektualna lastnina, ki jo imajo, je na voljo pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Imetniki specifikacij zagotovijo, da predložene informacije drugim proizvajalcem omogočajo vključitev razreda B v kateri koli sistem ETCS na vozilu v obstoječa tirna vozila.

V zvezi s tem je treba ustrezno zagotoviti odprti trg za razred B in STM pod poštenimi tržnimi pogoji. Če iz tehničnih ali gospodarskih razlogov, vključno z ustreznimi pravicami iz naslova intelektualne lastnine, ni mogoče zagotoviti razpoložljivosti STM ali opreme razreda B s popolnimi specifikacijami vmesnika za povezavo s sistemom razreda A, zadevne države članice obvestijo odbor iz člena 51(1) Direktive (EU) 2016/797 o razlogih za to težavo in ukrepih za njeno ublažitev, ki jih nameravajo uvesti za omogočanje dostopa upravljavcev – predvsem tujih upravljavcev – do svoje infrastrukture.

7.2.7   Dodatna oprema razreda B na progi, opremljeni z opremo razreda A

Na progi, opremljeni s sistemom ETCS in/ali RMR, se lahko med fazo uvajanja opreme razreda A na vozilu namesti dodatna oprema razreda B ob progi, da se omogoči obratovanje tirnih vozil, ki še niso združljiva z razredom A.

Vsak upravljavec infrastrukture je odgovoren za preverjanje, ali zasnova opreme ob progi podpira prehode med razredom A in razredom B, ter ne nalaga nobenih dodatnih zahtev za vodenje-upravljanje in signalizacijo razreda A na vozilu, zato je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi zasnovan, kot da podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija razreda A na vozilu uporablja standardizirani vmesnik (SPM) med sistemi razreda A in razreda B.

7.2.8   Vozilo z opremo razreda A in razreda B

Vozilo je lahko opremljeno s sistemoma razreda A in B, da se omogoči delovanje na več progah.

Zadevna država članica lahko omeji uporabo sistema razreda B na vozilu na progah, kjer ob progi ni nameščen sistem razreda B.

Za vozilo, opremljeno s sistemoma razreda A in B, se dokaže tehnična združljivost z opremo razreda A ob progi na progah, ki so hkrati opremljene z razredom A in razredom B. Opremljenost s sistemom razreda B poleg sistema razreda A ni nujna za združljivost vozila s progami, na katerih je razred B nameščen hkrati z razredom A.

Pri vozilih, opremljenih z razredom A, se lahko sistemi zaščite vlaka razreda B izvajajo v skladu z zahtevami iz točke 4.2.6.1 in zahtevami iz točke 7.2.6.

7.2.9   Pogoji za obvezne in neobvezne funkcije

Vložnik vloge za ES-verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi preveri, ali so funkcije vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, ki so v tej TSI opredeljene kot „neobvezne“, obvezne na podlagi drugih TSI ali nacionalnih pravil oziroma izvajanja ovrednotenja in ocene tveganja za zagotovitev varne integracije podsistemov.

Izvajanje nacionalnih ali neobveznih funkcij ob progi mora biti tehnično združljivo in vlaku, ki izpolnjuje le obvezne zahteve sistema razreda A na vozilu, ne prepreči uporabe te infrastrukture, razen če se to zahteva za naslednje neobvezne funkcije na vozilu iz točk 7.2.9.1 in 7.2.9.3. Izvajanje ene od teh neobveznih funkcij ob progi, ki na določenih progah vodi do nove obvezne zahteve za opremo na vozilu, se uradno sporoči najmanj pet let pred tem, ko lahko funkcija postane obvezna zahteva za opremo na vozilu. Nova obvezna zahteva za opremo na vozilu se uradno sporoči v registru RINF, te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v skladu s členom 27 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (37). Rok za uradno obvestilo, krajši od pet let, je dovoljen le, če se o njem dogovorijo upravljavec infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki na teh progah opravljajo storitve ali nameravajo opravljati storitve (v času sklenitve sporazuma). O tem dogovoru o skrajšanju roka za uradno obvestilo je treba uradno obvestiti Evropsko komisijo.

Podsistem na vozilu, ki vključuje KER STM, lahko zahteva uporabo vmesnika K.

7.2.9.1   ETCS

| (1) | Aplikacija ETCS stopnje 2 ob progi, ki ima omejeno zaznavanje vlaka ali ga sploh nima (prej ETCS stopnje 3), za ugotavljanje zasedenosti proge uporablja informacije v vozilu in zahteva, da lahko naprava na vozilu izpolni zahteve za informacije o potrjeni dolžini vlaka, kot so določene pod zaporedno številko 27 v preglednici A 2 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | aplikacija ob progi ETCS stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja zahteva, da je sistem na vozilu opremljen z ustreznim prenosom radijsko posredovanih podatkov (Euroloop ali radijski), če je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kadar sistem ETCS potrebuje radijski prenos podatkov, je potreben del za podatkovno radijsko komunikacijo, kot je določeno v tej TSI. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kadar ETCS ob progi potrebuje posebno različico sistema ETCS, mora biti oprema na vozilu v skladu z zahtevami glede izvedbe iz točke 7.4.2.4.2. |
| --- | --- |

(4)

7.2.9.2   ATO

| (1) | ATO ob progi: izvajanje ATO ob progi je neobvezna funkcija za interoperabilnost, ki vlaku, ki ni opremljen z ATO na vozilu, tehnično ne preprečuje uporabe navedene infrastrukture. Če se funkcionalnost ATO GoA1/2 izvaja v kombinaciji z ETCS ob progi, se uporabljajo specifikacije za ATO iz Dodatka A k tej TSI.







  Opomba: | če se funkcionalnost ATO GoA1/2 izvaja v kombinaciji s sistemom razreda B ob progi, je treba uporabiti specifikacije za ATO ob progi iz Dodatka A k tej TSI, da se olajša prihodnji prehod na ATO na progah, ki bodo opremljene z ETCS. |
| --- | --- | --- |

(1)

Opomba:

| (2) | ATO na vozilu: namestitev ATO v podsistem CCS na vozilu je obvezna (38), kadar se vozilo prvič opremi z ETCS, pri čemer je vozilo namenjeno uporabi na progi, ki vključuje vsaj en odsek, opremljen z ATO, če je upravljavec infrastrukture v registru RINF uradno sporočil storitve, za katere je obvezna uporaba ATO na vozilu.







  Opomba: | če se funkcionalnost ATO GoA1/2 izvaja v kombinaciji s sistemom razreda B ob progi, izvedba ATO na vozilu temelji na pogodbenih dogovorih med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, zato ni obveznih zahtev glede izvedbe ATO GoA1/2, dokler se na progah z ATO ob progi in sistemom razreda B ob progi ne izvede prehod na popolnoma skladen ETCS, vključno s specifikacijami za ATO ob progi iz Dodatka A k tej TSI. |
| --- | --- | --- |

(2)

Opomba:

7.2.9.3   RMR

Sistema GSM-R in/ali FRMCS se izvedeta v skladu z zahtevami glede izvedbe iz točke 7.3.2.

7.2.10   Vzdrževanje specifikacij (popravki napak)

7.2.10.1   Odgovornosti med postopkom upravljanja nadzora sprememb

Med postopkom upravljanja nadzora sprememb (CCM) v zvezi s specifikacijami ERTMS in pred začetkom veljavnosti naslednje pravno veljavne izdaje te TSI se napake razvrstijo med napake, ki preprečujejo normalno obratovanje ali ki ne preprečujejo normalnega obratovanja.

Za napake, ki onemogočajo normalno obratovanje, proizvajalci opreme na vozilu, upravljavci, npr. z zagotavljanjem informacij o pojavu napake med normalnim obratovanjem, in upravljavci infrastrukture s potrebnim sodelovanjem proizvajalcev opreme ob progi opišejo svoje izdelke in izvedbe sistema glede na ugotovljeno stanje, tako da izpolnijo vprašalnike Evropske agencije za železniški promet (ki vključujejo odpravo napak in blažilne ukrepe).

Odgovori na te vprašalnike ERA se predložijo v treh mesecih po objavi vprašalnikov, upravljavec infrastrukture pa v vprašalniku ERA predvsem oceni, ali:

| (1) | je vpliv napake na varnost in obratovanje omrežja sprejemljiv; |
| --- | --- |

(1)

je vpliv napake na varnost in obratovanje omrežja sprejemljiv;

| (2) | je vpliv napake na interoperabilnost sprejemljiv, kar pomeni, da:






  (a) | bi vsako vozilo z ERTMS, ki je v skladu z najnovejšo izdajo TSI, lahko normalno obratovalo v omrežju, če se napaka ob progi ne bi popravila,
  ali |
| --- | --- | --- |

(2)

je vpliv napake na interoperabilnost sprejemljiv, kar pomeni, da:

(a)

bi vsako vozilo z ERTMS, ki je v skladu z najnovejšo izdajo TSI, lahko normalno obratovalo v omrežju, če se napaka ob progi ne bi popravila,

ali

| (b) | bi navedeno vozilo z ERTMS lahko normalno obratovalo v omrežju, skladnem s TSI, če se napaka na vozilu ne bi popravila. |
| --- | --- |

(b)

bi navedeno vozilo z ERTMS lahko normalno obratovalo v omrežju, skladnem s TSI, če se napaka na vozilu ne bi popravila.

Agencija pregledno objavi rezultate na podlagi vprašalnikov ERA.

7.2.10.2   Odgovornosti proizvajalcev opreme na vozilu in ob progi

Po objavi popravkov napak v pravno veljavni izdaji proizvajalci ustrezno posodobijo svoje komponente interoperabilnosti in so odgovorni za njihovo vzdrževanje, kot se zahteva s točko 4.2.20.1 (vključno z vzdrževanjem z njimi povezanih potrdil ES) in v skladu s prehodnimi zahtevami iz Dodatka B (preglednica B3). Te posodobljene komponente interoperabilnosti (vključno s povezanimi potrdili ES) se dajo na voljo za vključitev v zadevne podsisteme v skladu z Dodatkom B (preglednica B3).

| Opomba: | Za komponente interoperabilnosti, za katere predhodno predložene informacije, opisane v točki 7.2.10.1 kažejo, da ni vpliva na varnost, obratovanje in interoperabilnost, posodobitev ni potrebna. |
| --- | --- |

Opomba:

7.2.10.3   Odgovornosti upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu

7.2.10.3.1   
  Odgovornost upravljavca infrastrukture

Če se ugotovi, da je vpliv ene od napak, opisanih v točki 7.2.10.1, na omrežje upravljavca infrastrukture nesprejemljiv, upravljavec infrastrukture na podlagi informacij, ki so jih predhodno zagotovili proizvajalci opreme na vozilu v vprašalnikih ERA, opredeli vozila ERTMS, ki imajo dovoljenje za vožnjo na njegovem omrežju ali so v postopku izdaje dovoljenja za vožnjo na njegovem omrežju in na katerih ni bila uvedena rešitev, ki bi ublažila težave z interoperabilnostjo ali varnostjo, ki jih povzroča napaka v specifikaciji. V primeru znatnega vpliva na obstoječa vozila, ki vozijo po njegovem omrežju, o katerem poročajo proizvajalci opreme na vozilu (ob podpori upravljavcev), se lahko upravljavec infrastrukture prostovoljno odloči, da bo ocenil izvajanje začasnih blažilnih ukrepov ob progi, da bi obstoječim vozilom olajšal nadaljnje obratovanje, dokler se ne izvedejo popravki napak na vozilu.

Upravljavec infrastrukture v okviru povezanega parametra v registru RINF (39) navede, kateri popravki napak (tj. napak, ki preprečujejo normalno obratovanje) so potrebni za opremo na vozilu. To se registrira najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti TSI ali v primeru nove ali nadgrajene uporabe ob progi v omrežju upravljavca infrastrukture.

Za zadevne podsisteme ERTMS ob progi upravljavci infrastrukture v skladu z Dodatkom B (preglednica B2) k tej TSI CCS izvedejo ustrezne popravke napak ob progi, s čimer omogočijo normalno delovanje podsistema CCS, skladnega s TSI, na vozilu (vključno z izvedbo popravkov napak na vozilu).

Ta upravljavec infrastrukture po potrebi posodobi obstoječi tip preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema (ESC/RSC) (tj. posledica tega ne sme biti nastanek novega tipa ESC/RSC).

7.2.10.3.2   
  Odgovornost prevoznikov v železniškem prometu

Prevozniki v železniškem prometu primerjajo popravke napak, evidentirane v RINF za območje uporabe vozila, s predhodno zagotovljenimi informacijami, kot je opisano v točki 7.2.10.1, da se opredelijo potrebni popravki napak, ki jih je treba izvesti v vozilih.

Za zadevne podsisteme ERTMS na vozilu prevozniki v železniškem prometu ob podpori proizvajalcev opreme na vozilu v skladu z Dodatkom B (preglednica B1.1) k tej TSI CCS izvedejo potrebne popravke napak na vozilu v podsistemih CCS na vozilu.

7.3   Posebna pravila za izvedbo RMR

7.3.1   Naprave ob progi

7.3.1.1   Namestitev sistema GSM-R ali FRMCS je obvezna, kadar:

| (1) | se prvič namešča del za radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi; kadar je FRMCS prvi radijski sistem razreda A na progi, se upoštevajo pogoji iz točke 7.3.1.3; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | se nadgrajuje del za radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, ki že obratuje, na tak način, da se spremenijo funkcije ali zmogljivost podsistema. To ne vključuje tistih sprememb, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | je za izvajanje ETCS stopnje 2 potrebna podatkovna radijska komunikacija; |
| --- | --- |

(3)

| (4) | je za izvajanje ETCS stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja potrebna podatkovna radijska komunikacija GSM-R. |
| --- | --- |

(4)

7.3.1.2   GSM-R se lahko preneha uporabljati le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| — | pogoj 1: najkrajši rok za uradno obvestilo je pet let, storitve GSM-R pa v tem obdobju prenehajo delovati. To uradno obvestilo se pošlje šele tedaj, ko se specifikacije za komponente interoperabilnosti FRMCS na vozilu, navedene v preglednici 5.1 in Dodatku A, dopolnijo in objavijo s spremembo te TSI CCS, ki omogoči izvedbo razpisa za celotno opremo FRMCS na vozilu. To uradno obvestilo se pošlje prek registra RINF, te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU
  in |
| --- | --- |

—

pogoj 1: najkrajši rok za uradno obvestilo je pet let, storitve GSM-R pa v tem obdobju prenehajo delovati. To uradno obvestilo se pošlje šele tedaj, ko se specifikacije za komponente interoperabilnosti FRMCS na vozilu, navedene v preglednici 5.1 in Dodatku A, dopolnijo in objavijo s spremembo te TSI CCS, ki omogoči izvedbo razpisa za celotno opremo FRMCS na vozilu. To uradno obvestilo se pošlje prek registra RINF, te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU

in

| — | pogoj 2: FRMCS obratuje.
  Krajši rok je dovoljen, če se o njem dogovorijo upravljavec infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki na teh progah opravljajo ali nameravajo opravljati storitve (v času sklenitve sporazuma). O tem dogovoru o krajšem roku za uradno obvestilo je treba uradno obvestiti Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

—

pogoj 2: FRMCS obratuje.

Krajši rok je dovoljen, če se o njem dogovorijo upravljavec infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki na teh progah opravljajo ali nameravajo opravljati storitve (v času sklenitve sporazuma). O tem dogovoru o krajšem roku za uradno obvestilo je treba uradno obvestiti Evropsko komisijo.

7.3.1.3   Izvedba zgolj sistema FRMCS ob progi brez prej obstoječega sistema GSM-R je dovoljena, če sta izpolnjen naslednji pogoj:

najkrajši rok za uradno obvestilo je pet let, storitve FRMCS pa v tem obdobju delujejo. To uradno obvestilo se lahko pošlje šele tedaj, ko se specifikacije za komponente interoperabilnosti FRMCS na vozilu, navedene v preglednici 5.1 in Dodatku A, dopolnijo in objavijo s spremembo te TSI CCS, ki omogoči izvedbo razpisa za celotno opremo FRMCS na vozilu. To uradno obvestilo se pošlje prek registra RINF, te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU.

Krajši rok je dovoljen, če se o njem dogovorijo upravljavec infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki na teh progah opravljajo ali nameravajo opravljati storitve (v času sklenitve sporazuma). O tem dogovoru uradno obvestijo Komisijo.

7.3.2   Naprave na vozilu

| 7.3.2.1 | Namestitev sistema GSM-R na tirna vozila, namenjena uporabi na progi, ki vključuje vsaj en odsek, ki je opremljen z GSM-R in ni opremljen s FRMCS, ali na progi, ki vključuje vsaj en RBC, ki ne podpira FRMCS (tudi če je nadgrajen na obstoječi radijski komunikacijski sistem), je obvezna, kadar:






  (1) | se prvič namešča del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.1

(1)

se prvič namešča del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

| (2) | se nadgrajuje del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki je že na trgu (razred B), na tak način, da se spremenijo funkcije ali zmogljivost podsistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi; |
| --- | --- |

(2)

se nadgrajuje del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki je že na trgu (razred B), na tak način, da se spremenijo funkcije ali zmogljivost podsistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi;

| (3) | je za izvajanje ETCS stopnje 2 ali stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja potrebna podatkovna radijska komunikacija. |
| --- | --- |

(3)

je za izvajanje ETCS stopnje 2 ali stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja potrebna podatkovna radijska komunikacija.

| 7.3.2.2 | Namestitev sistema FRMCS na tirna vozila je obvezna za vozila, namenjena za obratovanje na progi, za katero je upravljavec infrastrukture uradno sporočil izvedbo sistema FRMCS ob progi, če:






  (1) | se prvič namešča del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.2

(1)

se prvič namešča del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

| (2) | se nadgrajuje del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki je že na trgu (razred B ali GSM-R), na tak način, da se spremenijo funkcije ali zmogljivost podsistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi; |
| --- | --- |

(2)

se nadgrajuje del za glasovno radijsko komunikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki je že na trgu (razred B ali GSM-R), na tak način, da se spremenijo funkcije ali zmogljivost podsistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi;

| (3) | je za izvajanje ETCS stopnje 2 potrebna podatkovna radijska komunikacija. |
| --- | --- |

(3)

je za izvajanje ETCS stopnje 2 potrebna podatkovna radijska komunikacija.

7.4   Posebna pravila za izvedbo ETCS

7.4.1   Naprave ob progi

Člena 1 in 2 ter Priloga I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/6 (40) se uporabljajo v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ter vsemi posodobitvami te uredbe.

Prenos podatkov z Euroloop in radijskim posredovanjem se ne namesti ali uporablja, razen na progah/območjih ob progi, ki so navedena kot poseben primer v točki 7.7.

Naprave ob progi morajo biti v skladu s harmoniziranimi projektantskimi pravili, navedenimi pod zaporedno številko 13 (podseznam 40), in se uporabljajo brez omejitev v skladu z operativnimi pravili iz Dodatka A k Izvedbeni Uredbi (EU) 2019/773. Skladnost potrdita Agencija pri izdaji odobritev za naprave ob progi v skladu s členom 19 Direktive (EU) 2016/797 in NSA pri izdaji odobritev za začetek obratovanja fiksnih naprav.

Upravljavec infrastrukture prek RINF upravljavcem sporoči čas in datum začetka obratovanja odobrenih naprav ob progi ERTMS.

7.4.1.1   Omrežje za visoke hitrosti

Obvezno je vgraditi opremo ERTMS ob progi, kadar se:

| (1) | prvič namešča del za zaščito vlaka podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi (s sistemom razreda B ali brez njega) ali |
| --- | --- |

(1)

prvič namešča del za zaščito vlaka podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi (s sistemom razreda B ali brez njega) ali

| (2) | nadgradi obstoječi del za zaščito vlaka podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, kadar bi to spremenilo funkcije, zmogljivost in/ali vmesnike, povezane z interoperabilnostjo (zračne reže), že obstoječega sistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi. |
| --- | --- |

(2)

nadgradi obstoječi del za zaščito vlaka podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, kadar bi to spremenilo funkcije, zmogljivost in/ali vmesnike, povezane z interoperabilnostjo (zračne reže), že obstoječega sistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev posledic napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi.

7.4.1.2   Seznam specifikacij iz prejšnjih različic TSI CCS.

Omrežja, v katerih se proge z ETCS pred začetkom veljavnosti te TSI uvedejo in upravljajo v skladu s prejšnjim seznamom specifikacij 1, kot je naveden v preglednici A 2.1 Priloge A k prejšnjim različicam te TSI, pri čemer je pred 31. decembrom 2020 v koridorjih jedrnega omrežja več kot 1 000 km ali 25 % takih prog z ETCS, ki obratujejo ali so v gradnji, lahko izjemoma še naprej uporabljajo navedene specifikacije za ETCS, in sicer jih lahko za začetek obratovanja uporabljajo še sedem let po objavi te TSI za nove projekte in deset let po začetku veljavnosti te TSI za projekte nadgradnje ali obnove v omrežju, pri čemer morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | uradno obvestilo o nameri uporabiti prejšnji seznam specifikacij 1 ter o predvidenem področju uporabe in načrtu je bilo Evropski komisiji poslano v dveh letih po datumu objave te TSI; |
| --- | --- |

(1)

uradno obvestilo o nameri uporabiti prejšnji seznam specifikacij 1 ter o predvidenem področju uporabe in načrtu je bilo Evropski komisiji poslano v dveh letih po datumu objave te TSI;

| (2) | upravljavec infrastrukture zagotovi, da bo na navedenih progah vključeno izvajanje vseh ustreznih ukrepov za popravke napak, s katerimi se bo opremi ETCS na vozilu, skladni s to TSI (vključno z izvedbo popravkov napak na vozilu), omogočilo normalno obratovanje; |
| --- | --- |

(2)

upravljavec infrastrukture zagotovi, da bo na navedenih progah vključeno izvajanje vseh ustreznih ukrepov za popravke napak, s katerimi se bo opremi ETCS na vozilu, skladni s to TSI (vključno z izvedbo popravkov napak na vozilu), omogočilo normalno obratovanje;

| (3) | upravljavec infrastrukture izvede ustrezne popravke napak in harmonizirane ali enakovredne ukrepe za ublažitev iz mnenj Agencije ali objavljenih specifikacij v skladu s točko 7.2.10; |
| --- | --- |

(3)

upravljavec infrastrukture izvede ustrezne popravke napak in harmonizirane ali enakovredne ukrepe za ublažitev iz mnenj Agencije ali objavljenih specifikacij v skladu s točko 7.2.10;

| (4) | poleg tega se pri vsaki izvedeni spremembi infrastrukture, ki je v skladu s prejšnjim seznamom specifikacij 1, zagotovi, da se še vedno ohranita tudi prejšnja pogoja (2) in (3). |
| --- | --- |

(4)

poleg tega se pri vsaki izvedeni spremembi infrastrukture, ki je v skladu s prejšnjim seznamom specifikacij 1, zagotovi, da se še vedno ohranita tudi prejšnja pogoja (2) in (3).

Omrežja, ki uporabljajo in upravljajo proge ETCS v skladu s prejšnjim seznamom št. 2 in seznamom št. 3 iz Priloge A, preglednica A 2.2 in preglednica A 2.3, iz predhodne različice te TSI pred začetkom veljavnosti te TSI, lahko izjemoma še naprej uporabljajo navedene specifikacije za začetek obratovanja sedem let po objavi te TSI za nove projekte in 10 let po začetku veljavnosti te TSI za projekte nadgradnje ali obnove v omrežju, pri čemer morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | upravljavec infrastrukture zagotovi, da bo na navedenih progah vključeno izvajanje vseh ustreznih ukrepov za popravke napak, s katerimi se bo opremi ETCS na vozilu, skladni s to TSI (vključno z izvedbo popravkov napak na vozilu), omogočilo normalno obratovanje; |
| --- | --- |

(1)

upravljavec infrastrukture zagotovi, da bo na navedenih progah vključeno izvajanje vseh ustreznih ukrepov za popravke napak, s katerimi se bo opremi ETCS na vozilu, skladni s to TSI (vključno z izvedbo popravkov napak na vozilu), omogočilo normalno obratovanje;

| (2) | upravljavec infrastrukture izvede ustrezne popravke napak in harmonizirane ali enakovredne ukrepe za ublažitev iz mnenj Agencije ali objavljenih specifikacij v skladu s točko 7.2.10; |
| --- | --- |

(2)

upravljavec infrastrukture izvede ustrezne popravke napak in harmonizirane ali enakovredne ukrepe za ublažitev iz mnenj Agencije ali objavljenih specifikacij v skladu s točko 7.2.10;

| (3) | poleg tega se pri vsaki izvedeni spremembi infrastrukture, ki je v skladu s prejšnjima seznamoma specifikacij št. 2 in št. 3, zagotovi, da se še vedno ohranita tudi prejšnja pogoja (1) in (2). |
| --- | --- |

(3)

poleg tega se pri vsaki izvedeni spremembi infrastrukture, ki je v skladu s prejšnjima seznamoma specifikacij št. 2 in št. 3, zagotovi, da se še vedno ohranita tudi prejšnja pogoja (1) in (2).

7.4.1.3   Pravila za uvedbo različice sistema ETCS

Za naprave ob progi se lahko s seznama specifikacij iz Dodatka A izberejo funkcije ETCS, ki se bodo izvajale. Specifikacije v Dodatku A vsebujejo funkcije iz naslednjih različic sistema: 1.0, 1.1, 2.0, 2.1, 2.2, 2.3 in 3.0. V skladu s postopkom, opredeljenim v točki 7.4.4, upravljavec infrastrukture uradno sporoči, na katerih progah se uporablja katera različica sistema. To uradno obvestilo se pošlje prek registra RINF, te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU.

Uporaba opreme ob progi, za katero se v vozilu zahteva različica sistema ETCS 3.0, je dovoljena, če je izpolnjen naslednji pogoj:

najkrajši rok za uradno obvestilo za proge, na katerih je različica sistema ETCS 3.0 obvezna zahteva za opremo na vozilu za vozila, ki obratujejo na omrežju upravljavca infrastrukture, je pet let. Uradno obvestilo za proge, za katere se zahteva različica 3.0 sistema ETCS na vozilu, tako za vozila, ki so v postopku odobritve, kot za vozila, ki obratujejo v omrežju upravljavca infrastrukture, lahko postane obvezno šele po spremembi te TSI CCS (42) (glej preglednico B1.1). Krajši rok je dovoljen, če se o njem dogovorijo upravljavec infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki na teh progah opravljajo ali nameravajo opravljati storitve (v času sklenitve sporazuma). O tem dogovoru uradno obvestijo Komisijo.

7.4.2   Naprave na vozilu

7.4.2.1   Nova vozila

Da bi se lahko nova vozila dala na trg v skladu s členom 21 Direktive (EU) 2016/797, morajo biti opremljena in pripravljena za obratovanje z ETCS v skladu s to TSI.

7.4.2.2   Obstoječa vozila

Ob izdaji dovoljenj za obstoječa vozila v skladu s členom 21 Direktive (EU) 2016/797 so vozila opremljena in pripravljena za obratovanje z ETCS (sistem zaščite vlaka razreda A) v skladu s to TSI, če se v podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu namesti kateri koli nov sistem zaščite vlaka razreda B.

V primeru nadgradnje obstoječega ETCS dela na vozilu morata biti izpolnjeni točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2.

Če se popravi obstoječa funkcionalnost ETCS na vozilu, ni treba izpolniti točk 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2.

7.4.2.3   Pravila za razširitev območja uporabe za obstoječa vozila

Kadar se zahteva razširitev območja uporabe obstoječih vozil, se za vozila, ki obratujejo in so registrirana v nacionalnem registru vozil v skladu z Odločbo 2007/756/ES ali v evropskem registru vozil v skladu z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1614, uporabljajo naslednja pravila:

| (1) | vozila izpolnjujejo ustrezne posebne določbe, ki se uporabljajo v posebnih primerih iz točke 7.7 te priloge, in ustrezna nacionalna pravila iz člena 13(2), točke (a), (c) in (d), Direktive (EU) 2016/797, kot so priglašena v skladu s členom 14 navedene direktive; |
| --- | --- |

(1)

vozila izpolnjujejo ustrezne posebne določbe, ki se uporabljajo v posebnih primerih iz točke 7.7 te priloge, in ustrezna nacionalna pravila iz člena 13(2), točke (a), (c) in (d), Direktive (EU) 2016/797, kot so priglašena v skladu s členom 14 navedene direktive;

| (2) | vozil, ki so že opremljena z ETCS, GSM-R ali FRMCS, ni treba nadgraditi, razen če je to potrebno zaradi tehnične združljivosti z ETCS, GSM-R ali FRMCS; |
| --- | --- |

(2)

vozil, ki so že opremljena z ETCS, GSM-R ali FRMCS, ni treba nadgraditi, razen če je to potrebno zaradi tehnične združljivosti z ETCS, GSM-R ali FRMCS;

| (3) | v vozila, ki niso opremljena z ETCS, se namesti ETCS in ta vozila morajo biti v skladu s seznami specifikacij iz preglednice A 2 v Dodatku A. Pri tem morata biti obvezno izpolnjeni točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2; |
| --- | --- |

(3)

v vozila, ki niso opremljena z ETCS, se namesti ETCS in ta vozila morajo biti v skladu s seznami specifikacij iz preglednice A 2 v Dodatku A. Pri tem morata biti obvezno izpolnjeni točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2;

| (4) | če je vozilo namenjeno za uporabo v omrežju, kjer je vsaj en odsek opremljen z RMR razreda A, se v vozila, ki še niso opremljena z glasovnim radijskim sistemom RMR razreda A, vgradi kabinski glasovni radijski sistem RMR razreda A, ki je tehnično združljiv z radijskim omrežjem, razen če je to omrežje nadgrajeno na obstoječi radijski komunikacijski sistem razreda B, ki je združljiv z razredom B, že nameščenim v vozilu. V tem primeru mora glasovni radijski sistem RMR razreda A ustrezati specifikacijam iz preglednice A 2 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(4)

če je vozilo namenjeno za uporabo v omrežju, kjer je vsaj en odsek opremljen z RMR razreda A, se v vozila, ki še niso opremljena z glasovnim radijskim sistemom RMR razreda A, vgradi kabinski glasovni radijski sistem RMR razreda A, ki je tehnično združljiv z radijskim omrežjem, razen če je to omrežje nadgrajeno na obstoječi radijski komunikacijski sistem razreda B, ki je združljiv z razredom B, že nameščenim v vozilu. V tem primeru mora glasovni radijski sistem RMR razreda A ustrezati specifikacijam iz preglednice A 2 v Dodatku A;

| (5) | če mora biti v vozilu v skladu s točko (3) nameščen sistem ETCS in če je vozilo namenjeno za obratovanje v omrežju na razširjenem območju uporabe, opremljenem z ETCS stopnje 2, se na vozila, ki še niso opremljena s podatkovno komunikacijo RMR razreda A, namesti vsaj eden od podatkovnih radijskih sistemov RMR razreda A, ki je tehnično združljiv z radijskim omrežjem. V tem primeru mora podatkovni radijski sistem RMR razreda A ustrezati specifikacijam iz preglednice A 2 v Dodatku A; |
| --- | --- |

(5)

če mora biti v vozilu v skladu s točko (3) nameščen sistem ETCS in če je vozilo namenjeno za obratovanje v omrežju na razširjenem območju uporabe, opremljenem z ETCS stopnje 2, se na vozila, ki še niso opremljena s podatkovno komunikacijo RMR razreda A, namesti vsaj eden od podatkovnih radijskih sistemov RMR razreda A, ki je tehnično združljiv z radijskim omrežjem. V tem primeru mora podatkovni radijski sistem RMR razreda A ustrezati specifikacijam iz preglednice A 2 v Dodatku A;

| (6) | če je bilo dovoljeno vozilo upravičeno do neuporabe TSI ali njihovega dela v skladu s členom 9 Direktive 2008/57/ES, vložnik v državah članicah razširjenega območja uporabe vloži vlogo za odstopanja v skladu s členom 7 Direktive (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(6)

če je bilo dovoljeno vozilo upravičeno do neuporabe TSI ali njihovega dela v skladu s členom 9 Direktive 2008/57/ES, vložnik v državah članicah razširjenega območja uporabe vloži vlogo za odstopanja v skladu s členom 7 Direktive (EU) 2016/797;

| (7) | če je zahtevek za razširitev območja uporabe združen z zahtevkom za novo dovoljenje za nadgradnjo obstoječega dela za zaščito vlaka podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, morata biti izpolnjeni točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2. |
| --- | --- |

(7)

če je zahtevek za razširitev območja uporabe združen z zahtevkom za novo dovoljenje za nadgradnjo obstoječega dela za zaščito vlaka podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, morata biti izpolnjeni točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2.

7.4.2.4   Pravila za uvedbo različice sistema ETCS

| 7.4.2.4.1 | Komponenta interoperabilnosti ETCS na vozilu, dana na trg, uporablja enega od naslednjih sklopov:






  (1) | sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 2.1; |
| --- | --- | --- |

7.4.2.4.1

(1)

sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 2.1;

| (2) | sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 2.2; |
| --- | --- |

(2)

sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 2.2;

| (3) | sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 3.0. |
| --- | --- |

(3)

sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 3.0.

| 7.4.2.4.2 | V tip vozila je vgrajena ustrezna komponenta interoperabilnosti ETCS na vozilu z zahtevanim sklopom zakonito upravljanih različic sistema ETCS, opredeljenim v točki 7.4.2.4.1 (43). Zahtevani sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS se določi na podlagi priglašenih različic sistema v registru RINF (44) za predvideno območje uporabe tipa vozila, navedeno v njegovem dovoljenju. Na tipu vozila se uvede različica sistema ETCS, ki je skladna vsaj s priglašeno različico sistema ETCS, ki se bo začela uporabljati v naslednjih petih letih v skladu s časovnim okvirom iz Dodatka B, če:






  (1) | se prvič namešča ETCS del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu
  ali |
| --- | --- | --- |

7.4.2.4.2

(1)

se prvič namešča ETCS del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

ali

| (2) | se nadgrajuje ETCS del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki je že na trgu, na tak način, da se spremenijo funkcije podsistema. To ne velja za spremembe, ki se štejejo za potrebne za izvedbo popravkov napak, kot je navedeno v točki 7.2.10. |
| --- | --- |

(2)

se nadgrajuje ETCS del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki je že na trgu, na tak način, da se spremenijo funkcije podsistema. To ne velja za spremembe, ki se štejejo za potrebne za izvedbo popravkov napak, kot je navedeno v točki 7.2.10.

7.4.3   Nacionalne zahteve

| 7.4.3.1 | Države članice lahko uvedejo dodatne zahteve na nacionalni ravni, zlasti zato, da bi se dostop do prog, opremljenih z ETCS, omogočil le vozilom, opremljenim z ETCS, da se lahko obstoječi nacionalni sistemi izločijo iz obratovanja. To je treba uradno sporočiti najmanj pet let pred izločitvijo iz obratovanja. Krajši rok je dovoljen, če se o njem dogovorijo upravljavec infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki na teh progah opravljajo storitve ali nameravajo opravljati storitve (v času sklenitve sporazuma). To uradno obvestilo se pošlje prek registra RINF, te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU (45). Petletno obdobje uradnega obveščanja se ne uporablja za tiste zahteve, ki omogočajo dostop do prog, opremljenih z ETCS, samo vozilom, opremljenim z ETCS, ki so bile napovedane v programu omrežja pred začetkom veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

7.4.3.1

| 7.4.3.2 | Države članice se lahko odločijo, da se posebna vozila, opredeljena v točki 2.2.2(C) TSI lokomotive in potniška tirna vozila, vključno s cestno-železniškimi vozili, izključijo iz obveznosti opremljanja z ETCS, RMR ali ATO na določenem območju uporabe, če obratovanje teh vozil ne preprečuje izločitve razreda B iz obratovanja. To se uradno sporoči in navede v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU. |
| --- | --- |

7.4.3.2

| 7.4.3.3 | Države članice se lahko odločijo, da iz obveznosti opremljanja z ETCS izključijo potniške vlake, izključno omejene na lokalno uporabo v skladu s členom 1.4(b) Direktive (EU) 2016/797, in premikalne lokomotive, ki obratujejo več kot 20 let ter se uporabljajo izključno na delu nacionalnega omrežja, ki ni opremljeno s sistemom ETCS in se v naslednjih petih letih ne načrtuje njegova uvedba. |
| --- | --- |

7.4.3.3

7.4.4   Nacionalni izvedbeni načrti

Države članice v sodelovanju z zadevnimi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu pripravijo nacionalni načrt za izvajanje te TSI, pri čemer morajo upoštevati skladnost celotnega železniškega sistema v Evropski uniji ter ekonomsko vzdržnost, interoperabilnost in varnost železniškega sistema. Države članice se posvetujejo s sosednjimi državami, da se zagotovi usklajeno načrtovanje čezmejnih železniških odsekov. Ta načrt zajema vse proge, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno s progami TEN-T in vozlišči ter končnimi deli povezav.

Države članice usklajujejo postopek med vsemi zadevnimi deležniki, da se oblikuje tehnična in okvirna finančna strategija za prehod, potrebna za celovito uvedbo ERTMS s tem nacionalnim izvedbenim načrtom.

Države članice vključijo oceno potreb, ki jih za podsistem CCS v zvezi s pogoji za obvezne in neobvezne funkcije iz točke 7.2.9 nacionalnega izvedbenega načrta izrazijo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture.

Države članice odločijo o strategiji za prehod, v kateri opišejo pričakovani skupni učinek na železniški sistem (s stališča Unije) in način, kako je učinek nediskriminatorno uravnotežen med zadevnimi deležniki na podlagi zgornje ocene. Rezultat tega postopka usklajevanja je opredelitev tehnične in finančne strategije za prehod, ki se izvaja.

Nacionalni izvedbeni načrt vsebuje informacije o vseh novih, obnovljenih in nadgrajenih progah v zvezi z obveznimi in neobveznimi funkcijami, navedenimi v točki 7.2.9, s čimer se zagotovi, da so prevozniki v železniškem prometu uradno obveščeni vsaj pet let vnaprej, če bodo za obratovanje v omrežju veljale nove obvezne zahteve za opremo na vozilu. Ta uradna sporočila se pošljejo prek registra RINF (46), te spremembe v registru RINF pa se navedejo v programu omrežja v okviru člena 27 Direktive 2012/34/EU. Petletno obdobje uradnega obveščanja se ne uporablja za zahteve, ki so bile napovedane v programu omrežja pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Nacionalni izvedbeni načrti zajemajo obdobje najmanj 20 let in se redno posodabljajo, in sicer vsaj vsakih pet let. Načrti za prvih pet let zajetega obdobja upoštevajo predlogo iz Dodatka H.

Za obdobje naslednjih petnajstih let načrt v največji možni meri upošteva to predlogo z manj podrobnim pristopom.

Komisija nacionalne izvedbene načrte objavi na svojem spletišču, države članice pa obvesti o njih prek odbora iz člena 51(1) Direktive (EU) 2016/797.

Komisija pripravi analizo nacionalnih izvedbenih načrtov, ki med drugim zajema primerjavo načrtov in opredelitev potreb po dodatnih usklajevalnih ukrepih.

Nacionalni izvedbeni načrti vsebujejo vsaj naslednje informacije (47):

| (1) | Splošna strategija prehoda, kot je opisana zgoraj, vključno z oceno potreb, ki so jih izrazili prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture |
| --- | --- |

(1)

Splošna strategija prehoda, kot je opisana zgoraj, vključno z oceno potreb, ki so jih izrazili prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture

| (2) | Okvirni opis sedanjega stanja, vključno z:






  (a) | dejstvi in številčnimi podatki o nameščeni zaščiti vlaka, ATO, radijskem sistemu in sistemu za zaznavanje vlaka, vključno s podrobnostmi o koristih, ki jih zagotavljajo v zvezi z vidiki zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti, ter pravnimi sklici na zahteve za CCS na vozilu; |
| --- | --- | --- |

(2)

Okvirni opis sedanjega stanja, vključno z:

(a)

dejstvi in številčnimi podatki o nameščeni zaščiti vlaka, ATO, radijskem sistemu in sistemu za zaznavanje vlaka, vključno s podrobnostmi o koristih, ki jih zagotavljajo v zvezi z vidiki zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti, ter pravnimi sklici na zahteve za CCS na vozilu;

| (b) | sistemi razreda B in njihovo preostalo ekonomsko življenjsko dobo, vključno z opisom ukrepov, sprejetih za zagotovitev odprtih tržnih pogojev za obstoječe sisteme zaščite vlakov in radijske sisteme razreda B, kot je določeno v točki 7.2.6. |
| --- | --- |

(b)

sistemi razreda B in njihovo preostalo ekonomsko življenjsko dobo, vključno z opisom ukrepov, sprejetih za zagotovitev odprtih tržnih pogojev za obstoječe sisteme zaščite vlakov in radijske sisteme razreda B, kot je določeno v točki 7.2.6.

| (c) | podsistemi CCS na vozilu na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(c)

podsistemi CCS na vozilu na podlagi razpoložljivih informacij.

| (3) | Opredelitev strategije prehoda (prihodnje stanje) |
| --- | --- |

(3)

Opredelitev strategije prehoda (prihodnje stanje)

Strategija tehničnega prehoda vključuje naslednje informacije in načrtovanje:

| (1) | ETCS dela: stopnja ETCS in različica sistema, ki se zahtevata za posamezno progo in omrežje, s podrobnimi informacijami o čezmejnih odsekih in vozliščih. Če je ustrezno, informacije o strategiji za posodobitev osnovne konfiguracije in ravni; |
| --- | --- |

(1)

ETCS dela: stopnja ETCS in različica sistema, ki se zahtevata za posamezno progo in omrežje, s podrobnimi informacijami o čezmejnih odsekih in vozliščih. Če je ustrezno, informacije o strategiji za posodobitev osnovne konfiguracije in ravni;

| (2) | radijskega dela: informacije o radijskih sistemih (npr. vodovna komutacija, paketna komutacija, možnosti radijskega posredovanja za ETCS); |
| --- | --- |

(2)

radijskega dela: informacije o radijskih sistemih (npr. vodovna komutacija, paketna komutacija, možnosti radijskega posredovanja za ETCS);

| (3) | ATO dela: informacije o potrebi po uvedbi ATO; |
| --- | --- |

(3)

ATO dela: informacije o potrebi po uvedbi ATO;

| (4) | dela za zaznavanje vlaka: informacije o prehodu na sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI; |
| --- | --- |

(4)

dela za zaznavanje vlaka: informacije o prehodu na sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI;

| (5) | posebnih primerov: informacije o postopni odpravi posebnih primerov; |
| --- | --- |

(5)

posebnih primerov: informacije o postopni odpravi posebnih primerov;

| (6) | podsistemov CCS na vozilu; |
| --- | --- |

(6)

podsistemov CCS na vozilu;

| (7) | finančnih podatkov ob progi in na vozilu. |
| --- | --- |

(7)

finančnih podatkov ob progi in na vozilu.

Načrtovanje (zemljevidi omrežja) s pregledom sprememb v naslednjih 20 letih, ki se nanašajo na:

| (1) | del za zaščito vlakov:






  (a) | zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja ETCS; podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih; |
| --- | --- | --- |

(1)

del za zaščito vlakov:

(a)

zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja ETCS; podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih;

| (b) | po potrebi zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno ali pa bo obvezno izključno obratovanje ETCS, in če ni podoben, zemljevid omrežja z datumi, ko bo sistem razreda B izločen iz obratovanja; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno ali pa bo obvezno izključno obratovanje ETCS, in če ni podoben, zemljevid omrežja z datumi, ko bo sistem razreda B izločen iz obratovanja;

| (2) | radijski del:






  (a) | zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja GSM-R; podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih; |
| --- | --- | --- |

(2)

radijski del:

(a)

zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja GSM-R; podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih;

| (b) | po potrebi zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje radijskega sistema razreda B ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, zemljevid omrežja z datumi, ko bo radijski sistem razreda B izločen iz obratovanja; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje radijskega sistema razreda B ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, zemljevid omrežja z datumi, ko bo radijski sistem razreda B izločen iz obratovanja;

| (c) | zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja FRMCS; |
| --- | --- |

(c)

zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja FRMCS;

| (d) | po potrebi zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema GSM-R ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, zemljevid omrežja z datumi, ko bo sistem GSM-R izločen iz obratovanja; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema GSM-R ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, zemljevid omrežja z datumi, ko bo sistem GSM-R izločen iz obratovanja;

| (3) | ATO del:






  (a) | po potrebi zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja ATO; podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih; |
| --- | --- | --- |

(3)

ATO del:

(a)

po potrebi zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja ATO; podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih;

| (4) | del za zaznavanje vlaka:






  (a) | zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI. podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih; |
| --- | --- | --- |

(4)

del za zaznavanje vlaka:

(a)

zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI. podrobne informacije o čezmejnih progah in vozliščih;

| (5) | podsistemi CCS na vozilu z neobveznimi informacijami o čezmejnih vozilih. |
| --- | --- |

(5)

podsistemi CCS na vozilu z neobveznimi informacijami o čezmejnih vozilih.

7.5   Pravila o izvajanju preverjanja združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema

Obstoječa vozila in njihovi ustrezni tipi vozil, opremljeni z ETCS in RMR, se štejejo za združljive s tipi združljivosti ETCS in radijskih sistemov omrežij, na katerih obratujejo z ETCS in RMR, do 16. januarja 2020 brez dodatnih preverjanj, pri čemer se ohranijo obstoječe omejitve ali pogoji uporabe.

Vse poznejše spremembe vozila, njegovega ustreznega tipa vozila ali infrastrukture v zvezi s tehnično združljivostjo ali združljivostjo s potjo se upravljajo v skladu z zahtevami, določenimi za združljivost ETCS in radijskega sistema v tej TSI.

7.6   Posebna pravila za izvedbo sistemov za zaznavanje vlaka

Sistem za zaznavanje vlaka v okviru te TSI pomeni opremo, nameščeno ob progi, ki zaznava prisotnost ali odsotnost vozil na celotni poti ali na lokalnem odseku poti.

Sistemi ob progi (npr. sistemi za nadzor postavljalnice ali nivojskega prehoda), ki uporabljajo informacije iz opreme za zaznavanje vlaka, se ne štejejo za dele sistema za zaznavanje vlaka.

Ta TSI določa zahteve za vmesnik za povezavo s tirnimi vozili le toliko, kolikor je potrebno za zagotovitev združljivosti med tirnimi vozili, skladnimi s TSI, in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi.

Izvedba sistema za zaznavanje vlaka, skladnega z zahtevami te TSI, je možna neodvisno od namestitve ETCS ali GSM-R.

Zahteve te TSI, povezane s sistemi za zaznavanje vlaka, se morajo upoštevati, kadar se:

| (1) | nadgrajuje sistem za zaznavanje vlaka; |
| --- | --- |

(1)

nadgrajuje sistem za zaznavanje vlaka;

| (2) | obnavlja sistem za zaznavanje vlaka, če upoštevanje zahtev te TSI ne pomeni neželenih sprememb ali nadgradenj drugih sistemov ob progi ali na vozilu; |
| --- | --- |

(2)

obnavlja sistem za zaznavanje vlaka, če upoštevanje zahtev te TSI ne pomeni neželenih sprememb ali nadgradenj drugih sistemov ob progi ali na vozilu;

| (3) | obnavlja sistem za zaznavanje vlaka, kadar se to zahteva zaradi nadgradnje ali obnove sistemov ob progi, ki uporabljajo informacije iz sistema za zaznavanje vlaka; |
| --- | --- |

(3)

obnavlja sistem za zaznavanje vlaka, kadar se to zahteva zaradi nadgradnje ali obnove sistemov ob progi, ki uporabljajo informacije iz sistema za zaznavanje vlaka;

| (4) | odstranjujejo sistemi zaščite vlaka razreda B, kadar sta sistem za zaznavanje vlaka in sistem zaščite vlaka integrirana. |
| --- | --- |

(4)

odstranjujejo sistemi zaščite vlaka razreda B, kadar sta sistem za zaznavanje vlaka in sistem zaščite vlaka integrirana.

V fazi prehoda je treba paziti, da se zagotovi, da ima namestitev sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, najmanjši možni negativni vpliv na obstoječa tirna vozila, ki niso skladna s TSI.

Za dosego tega se priporoča, da upravljavec infrastrukture izbere sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI, ki je hkrati združljiv tudi s tirnimi vozili, ki že obratujejo na navedeni infrastrukturi, vendar niso skladna s TSI.

7.7   Posebni primeri

7.7.1   Uvod

V posebnih primerih, navedenih v nadaljevanju, so dovoljene naslednje posebne določbe.

Ti posebni primeri spadajo v dve kategoriji: določbe se uporabljajo stalno (primer „P“) ali začasno, ko jih je treba odstraniti pred letom 2040 (primer „T“) ali pred datumom, ki se določi po opravljenem postopku ponovnega pregleda, opredeljenem v členu 13(5) te uredbe (primer „T2“).

Posebni primeri iz spodnjih točk se berejo v povezavi z ustreznimi točkami poglavja 4 in/ali tam navedenimi specifikacijami.

Posebni primeri nadomeščajo ustrezne zahteve iz poglavja 4.

Kadar zahteve, določene v zadevni točki poglavja 4, niso predmet posebnega primera, navedene zahteve niso ponovno navedene v spodnjih točkah in še naprej veljajo nespremenjene.

Posebne primere, povezane z osnovnima parametroma 4.2.10 in 4.2.11, pri katerih je v stolpcu z opombami navedeno, da „se uporabljajo za vozila“, oceni priglašeni organ za podsistem tirna vozila.

Vsi posebni primeri in njihovi ustrezni datumi se med prihodnjimi revizijami TSI ponovno proučijo, da se omeji njihovo tehnično in geografsko področje uporabe na podlagi ocene njihovega vpliva na varnost, interoperabilnost, čezmejne storitve in koridorje TEN-T ter praktičnih in gospodarskih učinkov njihove ohranitve ali odprave. Posebna pozornost se nameni razpoložljivosti financiranja EU. Sistemi za zaznavanje vlaka in ustrezni končni datumi se ponovno pregledajo v skladu s členom 13(5) te uredbe.

Posebni primeri so omejeni na pot ali omrežje, kjer so nujno potrebni, in se upoštevajo prek postopkov združljivosti s potjo.

7.7.2   Seznam posebnih primerov

7.7.2.1   Belgija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.3:
  Razdalja med prvo in zadnjo osjo L – (b1 + b2) (slika 1) je najmanj 16 000  mm. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.3:

Razdalja med prvo in zadnjo osjo L – (b1 + b2) (slika 1) je najmanj 16 000  mm.

T

Uporablja se na L1 za visoke hitrosti (HS L1).

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je povezan z uporabo TVM.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.7:
  Teža posamičnega vozila ali vlakovne kompozicije je najmanj 40 t.
  Če je teža posamičnega vozila ali vlakovne kompozicije manjša od 90 t, ima vozilo sistem, ki zagotavlja kratkostično premostitev z električno medosno razdaljo najmanj 16 000  mm. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.7:

Teža posamičnega vozila ali vlakovne kompozicije je najmanj 40 t.

Če je teža posamičnega vozila ali vlakovne kompozicije manjša od 90 t, ima vozilo sistem, ki zagotavlja kratkostično premostitev z električno medosno razdaljo najmanj 16 000  mm.

T

Uporablja se na HS L1, L2, L3, L4.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je povezan z uporabo TVM.

7.7.2.2   Združeno kraljestvo za Severno Irsko

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.1:
  Najmanjša širina kolesnega obroča (BR) za omrežje s tirno širino 1 600  mm je 127 mm. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.1:

Najmanjša širina kolesnega obroča (BR) za omrežje s tirno širino 1 600  mm je 127 mm.

T

Uporablja se na Severnem Irskem

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.3:
  Najmanjša debelina sledilnega venca (Sd) za omrežje s tirno širino 1 600  mm je 24 mm. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.3:

Najmanjša debelina sledilnega venca (Sd) za omrežje s tirno širino 1 600  mm je 24 mm.

T

Uporablja se na Severnem Irskem

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1:
  Poleg zahtev iz točke 3.1.4.1 posipanje s peskom za vlečne namene na garniturah:






  (a) | ni dovoljeno pred čelno osjo pod 40 km/h in |
| --- | --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1:

Poleg zahtev iz točke 3.1.4.1 posipanje s peskom za vlečne namene na garniturah:

(a)

ni dovoljeno pred čelno osjo pod 40 km/h in

| (b) | je dovoljeno le, če je mogoče dokazati, da je najmanj šest osi garniture za položajem namestitve. |
| --- | --- |

(b)

je dovoljeno le, če je mogoče dokazati, da je najmanj šest osi garniture za položajem namestitve.

T

| 4.2.12 | ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)
  Zaporedna številka 6:
  Dovoljeno je uporabiti alfanumerično tipkovnico za vnos številke vožnje vlaka, če za ta namen priglašeni tehnični predpis zahteva podporo za alfanumerične številke vožnje vlaka. |
| --- | --- |

4.2.12

ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Zaporedna številka 6:

Dovoljeno je uporabiti alfanumerično tipkovnico za vnos številke vožnje vlaka, če za ta namen priglašeni tehnični predpis zahteva podporo za alfanumerične številke vožnje vlaka.

T

Ni vpliva na interoperabilnost.

| 4.2.12 | ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)
  Zaporedna številka 6:
  Dovoljeno je, da ETCS DMI kaže dinamično informacijo o hitrosti vlaka v miljah na uro (in to enoto, „mph“, tudi prikaže) pri obratovanju na delih omrežja glavnih prog Velike Britanije. |
| --- | --- |

4.2.12

ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Zaporedna številka 6:

Dovoljeno je, da ETCS DMI kaže dinamično informacijo o hitrosti vlaka v miljah na uro (in to enoto, „mph“, tudi prikaže) pri obratovanju na delih omrežja glavnih prog Velike Britanije.

T

Ni vpliva na interoperabilnost.

7.7.2.3   Francija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.3:
  Razdalja med prvo in zadnjo osjo L – (b1 + b2) (slika 1) je najmanj 16 000  mm. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.3:

Razdalja med prvo in zadnjo osjo L – (b1 + b2) (slika 1) je najmanj 16 000  mm.

T2

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je povezan z uporabo tirnih tokokrogov, ki uporabljajo električne spoje.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.9:
  Električna upornost med voznimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice ne presega 0,05 Ohm, merjeno z enosmerno električno napetostjo med 1,8 V DC in 2,0 V DC (odprti tokokrog).
  Poleg tega pri nekonvencionalnih kolesnih dvojicah („konvencionalno kolesno dvojico“ je treba razumeti kot dve monoblok kolesi, nameščeni na kovinsko os) električna reaktanca med voznimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice ne presega f/100 v miliohmih (mOhm), kadar je vrednost f med 500 Hz in 40 kHz, pri merilnem toku najmanj 10 Aef in napetosti odprtih sponk 2 Vef. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.9:

Električna upornost med voznimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice ne presega 0,05 Ohm, merjeno z enosmerno električno napetostjo med 1,8 V DC in 2,0 V DC (odprti tokokrog).

Poleg tega pri nekonvencionalnih kolesnih dvojicah („konvencionalno kolesno dvojico“ je treba razumeti kot dve monoblok kolesi, nameščeni na kovinsko os) električna reaktanca med voznimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice ne presega f/100 v miliohmih (mOhm), kadar je vrednost f med 500 Hz in 40 kHz, pri merilnem toku najmanj 10 Aef in napetosti odprtih sponk 2 Vef.

T2

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer se lahko spremeni, ko se zapre odprta točka, povezana z upravljanjem frekvence za tirne tokokroge.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.7:
  Teža izoliranega vozila ali vlakovne kompozicije je najmanj 40 t.
  Če je teža posamičnega vozila ali vlakovne kompozicije manjša od 90 t, ima to vozilo sistem, ki zagotavlja kratkostično premostitev z razdaljo do naslednjih osi, kot je opredeljena v ERA/ERTMS/033281, najmanj 16 000  mm. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.7:

Teža izoliranega vozila ali vlakovne kompozicije je najmanj 40 t.

Če je teža posamičnega vozila ali vlakovne kompozicije manjša od 90 t, ima to vozilo sistem, ki zagotavlja kratkostično premostitev z razdaljo do naslednjih osi, kot je opredeljena v ERA/ERTMS/033281, najmanj 16 000  mm.

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je povezan z uporabo TVM.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.2:
  Razdalja D (slika 2) ni krajša od: | 450 mm, neodvisno od hitrosti |
| --- | --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.2:

Razdalja D (slika 2) ni krajša od:

450 mm, neodvisno od hitrosti

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1:
  Poleg zahtev te TSI je največja dovoljena količina peska na enoto in na tir v 30 s: 750 g. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1:

Poleg zahtev te TSI je največja dovoljena količina peska na enoto in na tir v 30 s: 750 g.

T2

Ta posebni primer je povezan z uporabo tirnih tokokrogov z večjo občutljivostjo v zvezi z izolacijskim slojem med kolesi in tiri zaradi posipanja francoskega omrežja s peskom.

7.7.2.4   Poljska

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.9:

Električna upornost med voznimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice ne presega 0,05 Ohm, merjeno z enosmerno električno napetostjo med 1,8 V DC in 2,0 V DC (odprti tokokrog).

Poleg tega električna reaktanca med voznimi površinami nasprotnih koles kolesne dvojice ne presega f/100 v miliohmih (mOhm), kadar je vrednost f med 500 Hz in 40 kHz, pri merilnem toku najmanj 10 Aef in napetosti odprtih sponk 2 Vef.

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer se lahko spremeni, ko se zapre odprta točka, povezana z upravljanjem frekvence za tirne tokokroge.

7.7.2.5   Litva, Latvija in Estonija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.3:
  Najmanjša debelina sledilnega venca (Sd) za omrežje s tirno širino 1 520  mm je 20 mm. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.3:

Najmanjša debelina sledilnega venca (Sd) za omrežje s tirno širino 1 520  mm je 20 mm.

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler lokomotive ČME delujejo na omrežju s tirno širino 1 520  mm.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.4:
  Najmanjša višina sledilnega venca (Sh) za omrežje s tirno širino 1 520  mm je 26,25 mm. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.3.4:

Najmanjša višina sledilnega venca (Sh) za omrežje s tirno širino 1 520  mm je 26,25 mm.

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler lokomotive ČME delujejo na omrežju s tirno širino 1 520  mm.

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.4:
  Mejne vrednosti in z njimi povezani parametri za oceno emisij tirnih vozil so navedeni v naslednji preglednici: |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.4:

Mejne vrednosti in z njimi povezani parametri za oceno emisij tirnih vozil so navedeni v naslednji preglednici:

T

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je povezan z uporabo ALSN na omrežju s tirno širino 1 520  mm.

Frekvenčno območje

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]

15 –21  Hz

21 –29  Hz

29 –35  Hz

65 –85  Hz

167 –184  Hz

408 –432  Hz

468 –492  Hz

568 –592  Hz

708 –732  Hz

768 –792  Hz

4 462,5 –4 537,5  Hz

4 507,5 –4 582,5  Hz

4 962,5 –5 037,5  Hz

5 462,5 –5 537,5  Hz

5 517,5 –5 592,5  Hz

4,1  A

1,0  A

4,1  A

4,1  A

0,4  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.6:
  Mejne vrednosti in z njimi povezani parametri za oceno emisij tirnih vozil so navedeni v naslednji preglednici: |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.6:

Mejne vrednosti in z njimi povezani parametri za oceno emisij tirnih vozil so navedeni v naslednji preglednici:

T

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je povezan z uporabo ALSN na omrežju s tirno širino 1 520  mm.

Frekvenčno območje

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]

19 –21  Hz

21 –29  Hz

29 –31  Hz

40 –46  Hz

46 –54  Hz

54 –60  Hz

167 –184  Hz

408 –432  Hz

468 –492  Hz

568 –592  Hz

708 –732  Hz

768 –792  Hz

4 507,5 –4 582,5  Hz

4 962,5 –5 037,5  Hz

5 517,5 –5 592,5  Hz

11,6  A

1,0  A

11,6  A

5,0  A

1,3  A

5,0  A

0,4  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

7.7.2.6   Švedska

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.4 | Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR
  Zaporedna številka 33, točka 4.2.3:
  Dovoljeno je dati na trg podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki vključujejo 2-vatne glasovne kabinske radijske aparate GSM-R. Podsistemi morajo imeti zmogljivost delovanja v omrežjih z –82 dBm. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.4

Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – RMR

Zaporedna številka 33, točka 4.2.3:

Dovoljeno je dati na trg podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki vključujejo 2-vatne glasovne kabinske radijske aparate GSM-R. Podsistemi morajo imeti zmogljivost delovanja v omrežjih z –82 dBm.

P

Ni nobenega vpliva na interoperabilnost

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.1:
  Največja osna razdalja med dvema osema ≤ 17,5 m ai na sliki 1, točka 3.1.2.1. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.1:

Največja osna razdalja med dvema osema ≤ 17,5 m ai na sliki 1, točka 3.1.2.1.

P

Uporablja se na vozilih

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.3:
  Najmanjša osna razdalja med prvo in zadnjo osjo ≥ 4,5 m L-b1-b2 na sliki 1, točka 3.1.2.3. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.3:

Najmanjša osna razdalja med prvo in zadnjo osjo ≥ 4,5 m L-b1-b2 na sliki 1, točka 3.1.2.3.

P

Uporablja se na vozilih

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.5: | Frekvenčno območje: 0,0–2,0 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.5:

Frekvenčno območje: 0,0–2,0 Hz

| | Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 25,0 A Metoda ocenjevanja: nizkopasovni filter |
| --- | --- |

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 25,0 A Metoda ocenjevanja: nizkopasovni filter

Parametri ocenjevanja: (znižanje frekvence vzorčenja na 1 kHz, ki ji sledi) 2,0 Hz nizkopasovni filter Butterworth razreda 4, za tem pa idealni usmernik za pridobitev absolutne vrednosti.

Največji interferenčni tok za tirno vozilo ne sme presegati 25,0 A na frekvenčnem območju 0,0–2,0 Hz. Tokovna prekoračitev lahko presega 45,0 A manj kot 1,5 sekunde in 25 A manj kot 2,5 sekunde.

P

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

7.7.2.7   Luksemburg

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1:






  (1) | Naprave za posipanje peska, nameščene na vozilo, ne smejo oddajati več kot 0,3 l peska na minuto na tirnico. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1:

(1)

Naprave za posipanje peska, nameščene na vozilo, ne smejo oddajati več kot 0,3 l peska na minuto na tirnico.

| (2) | Posipanje peska na železniških postajah, navedenih v registru infrastrukture, je prepovedano. |
| --- | --- |

(2)

Posipanje peska na železniških postajah, navedenih v registru infrastrukture, je prepovedano.

| (3) | Posipanje peska na območju menjal je prepovedano. |
| --- | --- |

(3)

Posipanje peska na območju menjal je prepovedano.

| (4) | Za zaviranje v sili ne veljajo nobene omejitve. |
| --- | --- |

(4)

Za zaviranje v sili ne veljajo nobene omejitve.

T

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob prog
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.3:
  Merjenje in ocena tirnih vozil s posameznimi tirnimi tokokrogi se izvedeta v skladu z dokumentom GI.II.STC-VF (parametri A1, A4, V2 in D1). |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob prog

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.3:

Merjenje in ocena tirnih vozil s posameznimi tirnimi tokokrogi se izvedeta v skladu z dokumentom GI.II.STC-VF (parametri A1, A4, V2 in D1).

T

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler se uporabljajo tirni tokokrogi (delovna frekvenca 83,3 Hz).

Dokument GI.II.STC.VF je na voljo na spletišču NSA LU (48).

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob prog
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.3:
  Merjenje in ocena tirnih vozil s posameznimi tirnimi tokokrogi se izvedeta v skladu z dokumentom GI.II.STC-VF (parametri A5, V2 in D2). |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob prog

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.3:

Merjenje in ocena tirnih vozil s posameznimi tirnimi tokokrogi se izvedeta v skladu z dokumentom GI.II.STC-VF (parametri A5, V2 in D2).

T

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler se uporabljajo tirni tokokrogi (delovna frekvenca 125 Hz).

Dokument GI.II.STC.VF je na voljo na spletišču NSA LU.

7.7.2.8   Nemčija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.7.1:
  Najmanjša osna obremenitev vozil za vožnjo na določenih progah, navedenih v registru infrastrukture, je 5 t.
  Ta posebni primer velja samo za vozila; ne spreminja tehničnih zahtev za sisteme za zaznavanje vlaka, določenih pod zaporedno številko 77, in določb točke 7.2.8 v zvezi z njihovim izvajanjem. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.7.1:

Najmanjša osna obremenitev vozil za vožnjo na določenih progah, navedenih v registru infrastrukture, je 5 t.

Ta posebni primer velja samo za vozila; ne spreminja tehničnih zahtev za sisteme za zaznavanje vlaka, določenih pod zaporedno številko 77, in določb točke 7.2.8 v zvezi z njihovim izvajanjem.

T

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler se uporabljajo tirni tokokrogi tipa WSSB.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.2:
  Za hitrost, ki ni višja od 140 km/h, razdalja ai (slika 1) med dvema zaporednima osema (z upoštevanjem prvih petih osi sestave vlaka ali celotnega niza osi, če je skupno število osi manjše od pet) v nobenem primeru ni manjša od 1 000  mm.
  Ta posebni primer velja samo za vozila; ne spreminja tehničnih zahtev za sisteme za zaznavanje vlaka, določenih pod zaporedno številko 77, in določb točke 7.2.8 v zvezi z njihovim izvajanjem. |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.2:

Za hitrost, ki ni višja od 140 km/h, razdalja ai (slika 1) med dvema zaporednima osema (z upoštevanjem prvih petih osi sestave vlaka ali celotnega niza osi, če je skupno število osi manjše od pet) v nobenem primeru ni manjša od 1 000  mm.

Ta posebni primer velja samo za vozila; ne spreminja tehničnih zahtev za sisteme za zaznavanje vlaka, določenih pod zaporedno številko 77, in določb točke 7.2.8 v zvezi z njihovim izvajanjem.

T

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler se uporablja zaščitni sistem tipa EBUET 80 za nivojske prehode.

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.5: | Frekvenčno območje: 93–110 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.5:

Frekvenčno območje: 93–110 Hz

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]:

| | 2,8 A (za vplivno enoto) |
| --- | --- |

2,8 A (za vplivno enoto)

| | 2 A (za eno vlečno enoto) |
| --- | --- |

2 A (za eno vlečno enoto)

Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri

Parametri ocenjevanja:

| — | značilnosti pasovno prepustnega filtra:






  — | Centralne frekvence: 95, 96, 98, 100, 102, 104, 106 in 108 Hz |
| --- | --- | --- |

—

značilnosti pasovno prepustnega filtra:

—

Centralne frekvence: 95, 96, 98, 100, 102, 104, 106 in 108 Hz

| — | Pasovna širina 3dB: 4 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 3dB: 4 Hz

| — | Butterworth razreda 6 |
| --- | --- |

—

Butterworth razreda 6

| — | izračun RMS:






  — | Čas integracije: 0,5 s |
| --- | --- | --- |

—

izračun RMS:

—

Čas integracije: 0,5 s

| — | Časovno prekrivanje: 50 % |
| --- | --- |

—

Časovno prekrivanje: 50 %

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, ker je mogoče te tirne tokokroge spremeniti s spremembo centralne frekvence s 100 Hz na 106,7 Hz. S tem bi nacionalni tehnični predpis v zvezi z vozili, za katera je potreben 100-herčni nadzorni sistem, postal zastarel.

7.7.2.9   Italija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1
  Poleg zahtev TSI se upoštevajo naslednja merila:
  Največja dovoljena količina peska na napravo za posipanje s peskom v 30 s znaša:






  (1) | Za hitrost v ≤ 140 km/h; 400 g + 100 g. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.1

Poleg zahtev TSI se upoštevajo naslednja merila:

Največja dovoljena količina peska na napravo za posipanje s peskom v 30 s znaša:

(1)

Za hitrost v ≤ 140 km/h; 400 g + 100 g.

| (2) | Za hitrost v > 140 km/h; 650 g + 150 g. |
| --- | --- |

(2)

Za hitrost v > 140 km/h; 650 g + 150 g.

T

Nacionalne vrednosti za posipanje s peskom ostanejo v veljavi, dokler niso na voljo harmonizirane preizkuševalne specifikacije (trenutno jih ni) za dokazovanje, da so različni načini posipanja varnostno sprejemljivi za sisteme za zaznavanje vlaka, ki delujejo v Italiji.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.2
  Poleg zahtev TSI se upoštevajo naslednja merila: |
| --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.4.2

Poleg zahtev TSI se upoštevajo naslednja merila:

Granulometrija

≥ 85 % mešanice peska s premerom zrn med 0,1 mm in 0,6 mm;

in še posebej:

| | 0,07 mm ÷ 0,1 mm ≤ 3 % mešanice peska; |
| --- | --- |

0,07 mm ÷ 0,1 mm ≤ 3 % mešanice peska;

| | 0,1 mm ÷ 0,15 mm ≤ 5 % mešanice peska; |
| --- | --- |

0,1 mm ÷ 0,15 mm ≤ 5 % mešanice peska;

| | 0,15 mm ÷ 0,2 mm ≤ 25 % mešanice peska; |
| --- | --- |

0,15 mm ÷ 0,2 mm ≤ 25 % mešanice peska;

| | 0,2 mm ÷ 0,3 mm do 100 % mešanice peska; |
| --- | --- |

0,2 mm ÷ 0,3 mm do 100 % mešanice peska;

| | 0,3 mm ÷ 0,4 mm do 100 % mešanice peska; |
| --- | --- |

0,3 mm ÷ 0,4 mm do 100 % mešanice peska;

| | 0,4 mm ÷ 0,6 mm ≤ 65 % mešanice peska; |
| --- | --- |

0,4 mm ÷ 0,6 mm ≤ 65 % mešanice peska;

| | 0,6 mm ÷ 1,5 mm ≤ 4 % mešanice peska. |
| --- | --- |

0,6 mm ÷ 1,5 mm ≤ 4 % mešanice peska.

| | Sestava |
| --- | --- |

Sestava

| | Silikatni pesek; |
| --- | --- |

Silikatni pesek;

| | odstotek gline v mešanici: ≤ 2 %; |
| --- | --- |

odstotek gline v mešanici: ≤ 2 %;

| | odstotek vlage v mešanici: ≤ 0,5 %. |
| --- | --- |

odstotek vlage v mešanici: ≤ 0,5 %.

T

Nacionalne vrednosti mešanice peska ostanejo v veljavi, dokler niso na voljo harmonizirane preizkuševalne specifikacije (trenutno jih ni) za dokazovanje, da so različne vrste mešanic peska varnostno sprejemljive za sisteme za zaznavanje vlaka, ki delujejo v Italiji.

| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točki 3.2.2.4 in 3.2.2.6: | Frekvenčno območje: 82–86 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točki 3.2.2.4 in 3.2.2.6:

Frekvenčno območje: 82–86 Hz

| | Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 1 125  mA (za vplivno enoto) |
| --- | --- |

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 1 125  mA (za vplivno enoto)

| | Metoda ocenjevanja: hitra Fourierjeva transformacija |
| --- | --- |

Metoda ocenjevanja: hitra Fourierjeva transformacija

| | Parametri ocenjevanja: časovno okno 1 s, Hanningovo okno, 50-odstotno prekrivanje, povprečje na 6 zaporednih oknih |
| --- | --- |

Parametri ocenjevanja: časovno okno 1 s, Hanningovo okno, 50-odstotno prekrivanje, povprečje na 6 zaporednih oknih

T2

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

| 4.2.2 | Funkcionalnost ETCS na vozilu |
| --- | --- |

4.2.2

Funkcionalnost ETCS na vozilu

| 4.2.3 | Funkcionalnost ETCS ob progi
  Aplikacija ob progi ETCS stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja zahteva, da je sistem na vozilu opremljen z ustreznim prenosom podatkov Euroloop z radijskim posredovanjem, če je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič. |
| --- | --- |

4.2.3

Funkcionalnost ETCS ob progi

Aplikacija ob progi ETCS stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja zahteva, da je sistem na vozilu opremljen z ustreznim prenosom podatkov Euroloop z radijskim posredovanjem, če je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič.

P

To velja za projekte, priglašene Evropski komisiji do 30. junija 2020.

7.7.2.10   Češka

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točki 3.2.2.4 in 3.2.2.6: | Frekvenčno območje: 70,5–79,5 Hz |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točki 3.2.2.4 in 3.2.2.6:

Frekvenčno območje: 70,5–79,5 Hz

| | Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 1 A |
| --- | --- |

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 1 A

| | Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri |
| --- | --- |

Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri

| | Parametri ocenjevanja:






  — | značilnosti pasovno prepustnega filtra:






  — | Centralne frekvence: 73, 75, 77 Hz (neprekinjen pas) |
| --- | --- | --- | --- |

Parametri ocenjevanja:

—

značilnosti pasovno prepustnega filtra:

—

Centralne frekvence: 73, 75, 77 Hz (neprekinjen pas)

| — | Pasovna širina 3dB: 5 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 3dB: 5 Hz

| — | Butterworth razreda 2*4 |
| --- | --- |

—

Butterworth razreda 2*4

| — | izračun RMS:






  — | Čas integracije: 0,5 s |
| --- | --- | --- |

—

izračun RMS:

—

Čas integracije: 0,5 s

| — | Časovno prekrivanje: najmanj 75 % |
| --- | --- |

—

Časovno prekrivanje: najmanj 75 %

| | Frekvenčno območje: 271,5–278,5 Hz |
| --- | --- |

Frekvenčno območje: 271,5–278,5 Hz

| | Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 0,5 A |
| --- | --- |

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 0,5 A

| | Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri |
| --- | --- |

Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri

| | Parametri ocenjevanja:






  — | značilnosti pasovno prepustnega filtra:






  — | Centralne frekvence: 274, 276 Hz (neprekinjen pas) |
| --- | --- | --- | --- |

Parametri ocenjevanja:

—

značilnosti pasovno prepustnega filtra:

—

Centralne frekvence: 274, 276 Hz (neprekinjen pas)

| — | Pasovna širina 3dB: 5 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 3dB: 5 Hz

| — | Butterworth razreda 2*4 |
| --- | --- |

—

Butterworth razreda 2*4

| — | izračun RMS:






  — | Čas integracije: 0,5 s |
| --- | --- | --- |

—

izračun RMS:

—

Čas integracije: 0,5 s

| — | Časovno prekrivanje: najmanj 75 % |
| --- | --- |

—

Časovno prekrivanje: najmanj 75 %

T

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben, dokler se uporabljajo tirni tokokrogi tipa EFCP.

7.7.2.11   Nizozemska

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.11 | Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.6: | Frekvenčno območje: 65–85 Hz |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.11

Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.2.2.6:

Frekvenčno območje: 65–85 Hz

| | (mejna vrednost ATBEG) |
| --- | --- |

(mejna vrednost ATBEG)

| | Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 0,5 A |
| --- | --- |

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 0,5 A

| | Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri |
| --- | --- |

Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri

| | Parametri ocenjevanja:






  — | značilnosti pasovno prepustnega filtra:






  — | Centralna frekvenca: 75 Hz |
| --- | --- | --- | --- |

Parametri ocenjevanja:

—

značilnosti pasovno prepustnega filtra:

—

Centralna frekvenca: 75 Hz

| — | Pasovna širina 3dB: 20 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 3dB: 20 Hz

| — | Pasovna širina 20 dB: 40 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 20 dB: 40 Hz

| — | izračun RMS:






  — | Čas integracije: 5 s |
| --- | --- | --- |

—

izračun RMS:

—

Čas integracije: 5 s

| — | Časovno prekrivanje: 80 % |
| --- | --- |

—

Časovno prekrivanje: 80 %

Prehod, krajši od 1 s, ki presega le mejno vrednost ATBEG in ne mejne vrednosti GRS, se lahko spregleda.

Frekvenčno območje: 65–85 Hz

(mejna vrednost GRS TC)

Mejna vrednost interferenčnega toka [vrednost rms]: 1,7 A

Metoda ocenjevanja: pasovno prepustni filtri

Parametri ocenjevanja:

| — | značilnosti pasovno prepustnega filtra:






  — | Centralna frekvenca: 75 Hz |
| --- | --- | --- |

—

značilnosti pasovno prepustnega filtra:

—

Centralna frekvenca: 75 Hz

| — | Pasovna širina 3dB: 20 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 3dB: 20 Hz

| — | Pasovna širina 20 dB: 40 Hz |
| --- | --- |

—

Pasovna širina 20 dB: 40 Hz

| — | izračun RMS:






  — | Čas integracije: 1,8 s |
| --- | --- | --- |

—

izračun RMS:

—

Čas integracije: 1,8 s

| — | Časovno prekrivanje: 80 % |
| --- | --- |

—

Časovno prekrivanje: 80 %

P

Uporablja se na infrastrukturi.

Uporablja se na vozilih.

Ta posebni primer je potreben v zvezi s sistemom ATBEG razreda B.

Alternativno dokazovanje, ki vodi do domneve o skladnosti, je dovoljeno zaradi skladnosti z nacionalnimi predpisi v zvezi z železniškim povratnim tokom, priglašenim v ta namen.

7.7.2.12   Irska

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.4:
  Čelna os vlaka se ne posipa s peskom. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.4:

Čelna os vlaka se ne posipa s peskom.

T

Ta posebni primer je povezan z irskim sistemom razreda B in nekaterimi sistemi za zaznavanje vlaka, ki zahtevajo dober električni stik prve osi vlaka s progo.

| 4.2.13.1 | GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)
  Zaporedni številki 32 in 33:
  Uporabniški vmesniki GSM-R (vključno s tipkovnico in prikazovalnimi napravami) ter vse druge funkcije GSM-R olajšajo uporabo alfanumeričnih številk vlakov, kot so opredeljene v nacionalnem predpisu, priglašenem za ta namen. |
| --- | --- |

4.2.13.1

GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Zaporedni številki 32 in 33:

Uporabniški vmesniki GSM-R (vključno s tipkovnico in prikazovalnimi napravami) ter vse druge funkcije GSM-R olajšajo uporabo alfanumeričnih številk vlakov, kot so opredeljene v nacionalnem predpisu, priglašenem za ta namen.

T

To dopolnjuje, vendar ne nadomešča drugih zahtev TSI za upravljanje številk vlakov, tako da vsa nova oprema ostane v celoti združljiva tudi z zahtevami glede interoperabilnosti.

Prehod na izključno numerične številke vlaka bo torej mogoč in je predviden takoj, ko bodo vsi sistemi upravljanja vlakov na Irskem opremljeni za izključno numerične številke vlaka.

| 4.2.12 | ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)
  Zaporedna številka 6:
  ETCS DMI je mogoče konfigurirati tako, da lahko poleg standardnega prikaza hitrosti v km/h prikaže tudi hitrost v mph. Možnosti, ki jih je mogoče konfigurirati, so naslednje:






  — | Prikaz na številčnici hitrosti v km/h in mph na spodnji sliki, kot je navedeno kot primer za konfiguracijo za 180 km/h: |
| --- | --- | --- |

4.2.12

ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Zaporedna številka 6:

ETCS DMI je mogoče konfigurirati tako, da lahko poleg standardnega prikaza hitrosti v km/h prikaže tudi hitrost v mph. Možnosti, ki jih je mogoče konfigurirati, so naslednje:

—

Prikaz na številčnici hitrosti v km/h in mph na spodnji sliki, kot je navedeno kot primer za konfiguracijo za 180 km/h:

Image 122

| — | Prikaz na številčnici hitrosti samo v km/h. |
| --- | --- |

—

Prikaz na številčnici hitrosti samo v km/h.

T

To dopolnjuje, vendar ne nadomešča drugih zahtev TSI za upravljanje vmesnika za strojevodjo, tako da vsa nova oprema ostane v celoti združljiva tudi z zahtevami glede interoperabilnosti.

S tem je omogočen prehod na številčnico s hitrostjo samo v km/h, ki je predviden takoj, ko bo irsko omrežje v celoti opremljeno z ETCS ali ko bodo lahko vsi znaki za omejitev hitrosti ob progi spremenjeni v km/h (tj. vsi obstoječi vlaki so opremljeni z merilnikom hitrosti v km/h).

7.7.2.13   Bolgarija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi
  Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.5:
  Razdalja bx (slika 1) ni večja od 3 000  mm. |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.2.5:

Razdalja bx (slika 1) ni večja od 3 000  mm.

T

Uporablja se na vozilih

7.7.2.14   Avstrija

| Posebni primer | Kategorija | Opombe |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2 | Funkcionalnost ETCS na vozilu |

Posebni primer

Kategorija

Opombe

4.2.2

Funkcionalnost ETCS na vozilu

| 4.2.3 | Funkcionalnost ETCS ob progi
  Aplikacija ob progi ETCS stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja zahteva, da je sistem na vozilu opremljen z ustreznim prenosom podatkov Euroloop z radijskim posredovanjem, če je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič. |
| --- | --- |

4.2.3

Funkcionalnost ETCS ob progi

Aplikacija ob progi ETCS stopnje 1 s funkcijo radijskega posredovanja zahteva, da je sistem na vozilu opremljen z ustreznim prenosom podatkov Euroloop z radijskim posredovanjem, če je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič.

T

To velja za projekte, priglašene Evropski komisiji do 30. junija 2020.

| 4.2.10 | Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi | Zaporedna številka 77, točka 3.1.7.1: |
| --- | --- | --- |

4.2.10

Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Zaporedna številka 77, točka 3.1.7.1:

Najmanjša dovoljena osna obremenitev za neomejeno uporabo na omrežju je 2,0 t za nizkopodne vagone.

Ta posebni primer velja samo za nizkopodne vagone; ne spreminja tehničnih zahtev za sisteme za zaznavanje vlaka, določenih pod zaporedno številko 77, in določb točke 7.2.8 v zvezi z njihovim izvajanjem.

T2

Uporablja se za nizkopodni vagon

Dodatek A (49)

Sklici

Naslednja preglednica za vsak sklic v osnovnih parametrih (točka 4 te TSI) kaže ustrezne obvezne specifikacije prek kazala v preglednici A 2.

Preglednica A 1

Sklici med osnovnimi parametri in obveznimi specifikacijami

| Sklic v poglavju 4 | Zaporedna številka (glej preglednico A 2) |
| --- | --- |
| 4.1 | |
| 4.1a | Namerno črtano |
| 4.1b | Namerno črtano |
| 4.1c | 3, 102 |
| 4.2.1 | |
| 4.2.1a | 27 |
| 4.2.2 | |
| 4.2.2a | 14 |
| 4.2.2b | 4, 13, 60, 104 |
| 4.2.2c | 31, 37b, 37c, 37d |
| 4.2.2d | 20 |
| 4.2.2e | 6 |
| 4.2.2f | 7, 81, 82 |
| 4.2.2g | Namerno črtano |
| 4.2.2h | 87 |
| 4.2.3 | |
| 4.2.3a | 14 |
| 4.2.3b | 4, 13, 60 |
| 4.2.4 | |
| 4.2.4a | 64, 65 |
| 4.2.4b | 66 |
| 4.2.4c | 67 |
| 4.2.4d | 68 |
| 4.2.4e | 73, 74 |
| 4.2.4f | 32, 33 |
| 4.2.4g | 48 |
| 4.2.4h | 69, 70 |
| 4.2.4i | Namerno črtano |
| 4.2.4j | 71, 72 |
| 4.2.4k | 75, 76 |
| 4.2.4l | 93, 94, 95, 99 |
| 4.2.4m | 93, 94, 95 |
| 4.2.4n | 96 |
| 4.2.4o | 97 |
| 4.2.5 | |
| 4.2.5a | 64, 65 |
| 4.2.5b | 10a, 10b, 10d, 34, 39, 40 |
| 4.2.5c | 19, 20 |
| 4.2.5d | 9, 43 |
| 4.2.5e | 16, 50 |
| 4.2.5f | 93, 94, 95 |
| 4.2.5g | Namerno črtano |
| 4.2.5h | 86, 10a, 10d, 33, 34 |
| 4.2.5i | 86, 10a, 10c, 10d, 92, 94, 95 |
| 4.2.5j | 10a, 10b, 10c, 10d, 39, 40, 92, 94, 95 |
| 4.2.6 | |
| 4.2.6a | 8, 25, 26, 36 c, 49, 52 |
| 4.2.6b | 29, 45 |
| 4.2.6c | 46 |
| 4.2.6d | 10a,10b, 10d, 34 |
| 4.2.6e | 10a, 20 |
| 4.2.6f | Namerno črtano |
| 4.2.6g | 92, 10a, 10b, 10c, 10d |
| 4.2.6h | 87, 89 |
| 4.2.6i | 90 |
| 4.2.6j | 10a, 10d, 34 |
| 4.2.6k | 92, 10a, 10c, 10d |
| 4.2.6l | 92, 93, 99, 94, 95 |
| 4.2.7 | |
| 4.2.7a | 12 |
| 4.2.7b | 63 |
| 4.2.7c | 34, 10a, 10b, 10d |
| 4.2.7d | 9 |
| 4.2.7e | 16 |
| 4.2.7f | 92, 10a, 10b, 10c, 10d |
| 4.2.7g | 34, 10a, 10d |
| 4.2.7h | 92, 10a, 10c, 10d |
| 4.2.8 | |
| 4.2.8a | 10d, 11, 79, 83 |
| 4.2.9 | |
| 4.2.9a | 23 |
| 4.2.10 | |
| 4.2.10a | 77 (točka 3.1) |
| 4.2.11 | |
| 4.2.11a | 77 (točka 3.2) |
| 4.2.12 | |
| 4.2.12a | 6 |
| 4.2.13 | |
| 4.2.13a | 32, 33 |
| 4.2.13b | 93, 94 |
| 4.2.14 | |
| 4.2.14a | 5 |
| 4.2.15 | |
| 4.2.15a | 38 |
| 4.2.15b | 101 |
| 4.2.17 | |
| 4.2.17a | 103 |
| 4.2.18 | |
| 4.2.18a | 84, 85 |
| 4.2.18b | 98 |
| 4.2.18c | 88 |
| 4.2.18d | 87 |
| 4.2.19 | |
| 4.2.19a | 84, 85 |
| 4.2.19b | 98 |

Sklic v poglavju 4

Zaporedna številka (glej preglednico A 2)

4.1

4.1a

Namerno črtano

4.1b

Namerno črtano

4.1c

3, 102

4.2.1

4.2.1a

27

4.2.2

4.2.2a

14

4.2.2b

4, 13, 60, 104

4.2.2c

31, 37b, 37c, 37d

4.2.2d

20

4.2.2e

6

4.2.2f

7, 81, 82

4.2.2g

Namerno črtano

4.2.2h

87

4.2.3

4.2.3a

14

4.2.3b

4, 13, 60

4.2.4

4.2.4a

64, 65

4.2.4b

66

4.2.4c

67

4.2.4d

68

4.2.4e

73, 74

4.2.4f

32, 33

4.2.4g

48

4.2.4h

69, 70

4.2.4i

Namerno črtano

4.2.4j

71, 72

4.2.4k

75, 76

4.2.4l

93, 94, 95, 99

4.2.4m

93, 94, 95

4.2.4n

96

4.2.4o

97

4.2.5

4.2.5a

64, 65

4.2.5b

10a, 10b, 10d, 34, 39, 40

4.2.5c

19, 20

4.2.5d

9, 43

4.2.5e

16, 50

4.2.5f

93, 94, 95

4.2.5g

Namerno črtano

4.2.5h

86, 10a, 10d, 33, 34

4.2.5i

86, 10a, 10c, 10d, 92, 94, 95

4.2.5j

10a, 10b, 10c, 10d, 39, 40, 92, 94, 95

4.2.6

4.2.6a

8, 25, 26, 36 c, 49, 52

4.2.6b

29, 45

4.2.6c

46

4.2.6d

10a,10b, 10d, 34

4.2.6e

10a, 20

4.2.6f

Namerno črtano

4.2.6g

92, 10a, 10b, 10c, 10d

4.2.6h

87, 89

4.2.6i

90

4.2.6j

10a, 10d, 34

4.2.6k

92, 10a, 10c, 10d

4.2.6l

92, 93, 99, 94, 95

4.2.7

4.2.7a

12

4.2.7b

63

4.2.7c

34, 10a, 10b, 10d

4.2.7d

9

4.2.7e

16

4.2.7f

92, 10a, 10b, 10c, 10d

4.2.7g

34, 10a, 10d

4.2.7h

92, 10a, 10c, 10d

4.2.8

4.2.8a

10d, 11, 79, 83

4.2.9

4.2.9a

23

4.2.10

4.2.10a

77 (točka 3.1)

4.2.11

4.2.11a

77 (točka 3.2)

4.2.12

4.2.12a

6

4.2.13

4.2.13a

32, 33

4.2.13b

93, 94

4.2.14

4.2.14a

5

4.2.15

4.2.15a

38

4.2.15b

101

4.2.17

4.2.17a

103

4.2.18

4.2.18a

84, 85

4.2.18b

98

4.2.18c

88

4.2.18d

87

4.2.19

4.2.19a

84, 85

4.2.19b

98

Specifikacije

Kadar dokument, naveden v preglednici A 2, vsebuje (s citatom ali sklicem) jasno prepoznavno točko iz drugega dokumenta, se zgolj ta točka šteje za del dokumenta, navedenega v preglednici A 2.

Kadar dokument, naveden v preglednici A 2, vsebuje „obvezno“ ali „normativno“ sklicevanje na dokument, ki ni naveden v preglednici A 2, se dokument v sklicu za namene te TSI vedno razume kot sprejemljiv način usklajevanja z osnovnimi parametri (ki se lahko uporabijo za certificiranje komponent interoperabilnosti in podsistemov in zanje niso potrebne prihodnje revizije TSI) in ne kot obvezna specifikacija.

| Opomba: | specifikacije, označene z izrazom „rezervirano“ v preglednici A 2, so kot odprte točke navedene tudi v Dodatku F, če je za zapiranje zadevnih odprtih točk potrebno uradno obvestilo o nacionalnih pravilih. Rezervirani dokumenti, ki se ne navajajo kot odprte točke, so namenjeni izboljšavam sistema. |
| --- | --- |

Opomba:

Preglednica A 2

Seznam obveznih specifikacij

| Zaporedna številka | Osnovna konfiguracija 4 izdaja 1 za ETCS; RMR: osnovna konfiguracija 1 izdaja za vzdrževanje 1 za GSM-R + osnovna konfiguracija 0 za FRMCS; osnovna konfiguracija 1 izdaja 1 za ATO |
| --- | --- |
| Sklic | Ime specifikacije | Različica | Opombe |
| 1 | Namerno črtano | | | |
| 2 | Namerno črtano | | | |
| 3 | SUBSET-023 | Glossary of Terms and Abbreviations | 4.0.0 | |
| 4 | SUBSET-026 | System Requirements Specification | 4.0.0 | |
| 5 | SUBSET-027 | FIS Juridical Recording | 4.0.0 | |
| 6 | ERA_ERTMS_015560 | ETCS Driver Machine interface | 4.0.0 | |
| 7 | SUBSET-034 | Train Interface FIS | 4.0.0 | |
| 8 | SUBSET-035 | Specific Transmission Module FFFIS | 4.0.0 | |
| 9 | SUBSET-036 | FFFIS for Eurobalise | 4.0.0 | |
| 10a | SUBSET-037-1 | EuroRadio FIS GSM-R – Del 1
  [komunikacijski sloj in usklajevalna funkcija] | 4.0.0 | |
| 10b | SUBSET-037-2 | EuroRadio FIS – Part 2
  [varnostni sloj] | 4.0.0 | |
| 10c | SUBSET-037-3 | EuroRadio FIS – Part 3
  [vmesnik FRMCS] | 4.0.0 | |
| 10d | SUBSET-146 | ERTMS End-to-End Security | 4.0.0 | |
| 11 | SUBSET-038 | Offline key management FIS | 4.0.0 | |
| 12 | SUBSET-039 | FIS for the RBC/RBC handover | 4.0.0 | |
| 13 | SUBSET-040 | Dimensioning and Engineering rules | 4.0.0 | |
| 14 | SUBSET-041 | Performance Requirements for Interoperability | 4.0.0 | |
| 15 | Namerno črtano | | | |
| 16 | SUBSET-044 | FFFIS for Euroloop | 2.4.0 | |
| 17 | Namerno črtano | | | |
| 18 | Namerno črtano | | | |
| 19 | SUBSET-047 | Trackside-Trainborne FIS for Radio infill | 4.0.0 | |
| 20 | SUBSET-048 | Trainborne FFFIS for Radio infill | 3.0.0 | |
| 21 | Namerno črtano | | | |
| 22 | Namerno črtano | | | |
| 23 | SUBSET-054 | Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables | 4.0.0 | |
| 24 | Namerno črtano | | | |
| 25 | SUBSET-056 | STM FFFIS Safe time layer | 3.0.0 | |
| 26 | SUBSET-057 | STM FFFIS Safe link layer | 3.1.0 | |
| 27 | SUBSET-091 | Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS | 4.0.0 | |
| 28 | Namerno črtano | | | |
| 29 | SUBSET-102 | Test specification for interface „K“ | 2.0.0 | |
| 30 | Namerno črtano | | | |
| 31 | SUBSET-094 | Functional requirements for an on-board reference test facility | 3.1.0 | |
| 32 | EIRENE FRS | GSM-R Functional requirements specification | 8.1.0 | Note 7 |
| 33 | EIRENE SRS | GSM-R System requirements specification | 16.1.0 | Note 7 |
| 34 | A11T6001 | (MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio | 14.0.0 | |
| 35 | Namerno črtano | | | |
| 36a | Namerno črtano | | | |
| 36b | Namerno črtano | | | |
| 36c | SUBSET-074-2 | FFFIS STM Test cases document | 4.0.0 | |
| 37a | Namerno črtano | | | |
| 37b | SUBSET-076-5-2 | Test cases related to features | 3.3.0 | |
| 37c | SUBSET-076-6-3 | Test sequences | 3.2.0 | |
| 37d | SUBSET-076-7 | Scope of the test specifications | 3.3.0 | |
| 37e | Namerno črtano | | | |
| 38 | EN 16494 | Railway applications. Requirements for ERTMS Trackside Boards | 2015 | |
| 39 | SUBSET-092-1 | ERTMS EuroRadio Conformance Requirements | 4.0.0 | |
| 40 | SUBSET-092-2 | ERTMS EuroRadio test cases safety layer | 4.0.0 | |
| 41 | Namerno črtano | | | |
| 42 | Namerno črtano | | | |
| 43 | SUBSET-085 | Test specification for Eurobalise FFFIS | 4.0.0 | |
| 44 | Namerno črtano | | | |
| 45 | SUBSET-101 | Interface „K“ Specification | 2.0.0 | |
| 46 | SUBSET-100 | Interface „G“ Specification | 2.0.0 | |
| 47 | Namerno črtano | | | |
| 48 | Rezervirano | Test specification for mobile equipment GSM-R | | Note 3 |
| 49 | SUBSET-059 | Performance requirements for STM | 4.0.0 | |
| 50 | SUBSET-103 | Test specification for Euroloop | 1.1.0 | |
| 51 | Namerno črtano | | | |
| 52 | SUBSET-058 | FFFIS STM Application layer | 4.0.0 | |
| 53 | Namerno črtano | | | |
| 54 | Namerno črtano | | | |
| 55 | Namerno črtano | | | |
| 56 | Namerno črtano | | | |
| 57 | Namerno črtano | | | |
| 58 | Namerno črtano | | | |
| 59 | Namerno črtano | | | |
| 60 | SUBSET-104 | ETCS System Version Management | 4.0.0 | |
| 61 | Namerno črtano | | | |
| 62 | Namerno črtano | | | |
| 63 | SUBSET-098 | RBC-RBC Safe Communication Interface | 4.0.0 | |
| 64 | EN 301 515 | Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways | 3.0.0 | Note 1 |
| 65 | TS 102 281 | Detailed requirements for GSM operation on railways | 3.1.1 | Note 2 |
| 66 | TS 103 169 | ASCI Options for Interoperability | 1.1.1 | |
| 67 | (MORANE) P 38 T 9001 | FFFIS for GSM-R SIM Cards | 6.0.0 | Note 7 |
| 68 | ETSI TS 102 610 | Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways | 1.3.0 | |
| 69 | (MORANE) F 10 T 6002 | FFFS for Confirmation of High Priority Calls | 5 | |
| 70 | (MORANE) F 12 T 6002 | FIS for Confirmation of High Priority Calls | 5 | |
| 71 | (MORANE) E 10 T 6001 | FFFS for Functional Addressing | 4.1 | |
| 72 | (MORANE) E 12 T 6001 | FIS for Functional Addressing | 5.1 | |
| 73 | (MORANE) F 10 T6001 | FFFS for Location Dependent Addressing | 4 | |
| 74 | (MORANE) F 12 T6001 | FIS for Location Dependent Addressing | 3 | |
| 75 | (MORANE) F 10 T 6003 | FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | |
| 76 | (MORANE) F 12 T 6003 | FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | |
| 77 | ERA/ERTMS/033281 | Interfaces between CCS trackside and other subsystems | 5.0 | Note 6 |
| 78 | Namerno črtano | | | Note 5 |
| 79 | SUBSET-114 | KMC-ETCS Entity Off-line KM FIS | 4.0.0 | |
| 80 | Namerno črtano | | | Note 4 |
| 81 | SUBSET-119 | Train Interface FFFIS | 4.0.0 | |
| 82 | SUBSET-120 | Train Interface – Safety requirements | 4.0.0 | |
| 83 | SUBSET-137 | On-line Key Management FFFIS | 4.0.0 | |
| 84 | SUBSET-125 | ERTMS/ATO
  System Requirement Specification | 1.0.0 | |
| 85 | SUBSET-126 | ATO-OB / ATO-TS FFFIS Application Layer | 1.0.0 | |
| 86 | SUBSET-148 | ATO-OB / ATO-TS FFFIS Transport and Security Layers | 1.0.0 | |
| 87 | SUBSET-130 | ATO-OB / ETCS-OB FFFIS
  Application Layer | 1.0.0 | |
| 88 | SUBSET-139 | ATO OB / Rolling Stock FFFIS Application Layer | 1.0.0 | |
| 89 | SUBSET-143 | Interface Specification Communication Layers for On-board Communication | 1.0.0 | |
| 90 | SUBSET-147 | CCS Consist network communication Layers FFFIS | 1.0.0 | |
| 91 | Namerno črtano | | | |
| 92 | FFFIS-7950 | FRMCS FFFIS | 1.0.0 | Note 8 |
| 93 | FU-7120 | FRMCS FRS | 1.0.0 | Note 9 |
| 94 | AT-7800 | FRMCS SRS | 1.0.0 | Note 9 |
| 95 | FIS-7970 | FRMCS FIS | 1.0.0 | Note 8 |
| 96 | Rezervirano | [Označba mesta za FFFIS za profil FRMCS] | | |
| 97 | Rezervirano | [Označba mesta za preizkusne specifikacije za FRMCS] | | |
| 98 | SUBSET-151 | ATO-OB / ATO-TS Test Specifications | Rezervirano | |
| 99 | TOBA-7510 | FRMCS TOBA FRS na vozilu | 1.0.0 | Note 9 |
| 100 | Namerno črtano | | | |
| 101 | 21E089 | Engineering rules for harmonised marker boards | 1- | |
| 102 | 13E154 | ERTMS/ATO Glossary | 2- | |
| 103 | TD/011REC1028 | ESC/RSC technical document | Različica, objavljena na spletišču ERA | |
| 104 | SUBSET-153 | Izjeme za zmanjšane sklope različic sistema na vozilu | Rezervirano | |
| Opomba 1: | točke specifikacij iz točke 2.1 standarda EN 301 515, ki so pod zaporednima številkama 32 in 33 navedene kot „MI“, so obvezne. |

Zaporedna številka

Osnovna konfiguracija 4 izdaja 1 za ETCS; RMR: osnovna konfiguracija 1 izdaja za vzdrževanje 1 za GSM-R + osnovna konfiguracija 0 za FRMCS; osnovna konfiguracija 1 izdaja 1 za ATO

Sklic

Ime specifikacije

Različica

Opombe

1

Namerno črtano

2

Namerno črtano

3

SUBSET-023

Glossary of Terms and Abbreviations

4.0.0

4

SUBSET-026

System Requirements Specification

4.0.0

5

SUBSET-027

FIS Juridical Recording

4.0.0

6

ERA_ERTMS_015560

ETCS Driver Machine interface

4.0.0

7

SUBSET-034

Train Interface FIS

4.0.0

8

SUBSET-035

Specific Transmission Module FFFIS

4.0.0

9

SUBSET-036

FFFIS for Eurobalise

4.0.0

10a

SUBSET-037-1

EuroRadio FIS GSM-R – Del 1

[komunikacijski sloj in usklajevalna funkcija]

4.0.0

10b

SUBSET-037-2

EuroRadio FIS – Part 2

[varnostni sloj]

4.0.0

10c

SUBSET-037-3

EuroRadio FIS – Part 3

[vmesnik FRMCS]

4.0.0

10d

SUBSET-146

ERTMS End-to-End Security

4.0.0

11

SUBSET-038

Offline key management FIS

4.0.0

12

SUBSET-039

FIS for the RBC/RBC handover

4.0.0

13

SUBSET-040

Dimensioning and Engineering rules

4.0.0

14

SUBSET-041

Performance Requirements for Interoperability

4.0.0

15

Namerno črtano

16

SUBSET-044

FFFIS for Euroloop

2.4.0

17

Namerno črtano

18

Namerno črtano

19

SUBSET-047

Trackside-Trainborne FIS for Radio infill

4.0.0

20

SUBSET-048

Trainborne FFFIS for Radio infill

3.0.0

21

Namerno črtano

22

Namerno črtano

23

SUBSET-054

Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables

4.0.0

24

Namerno črtano

25

SUBSET-056

STM FFFIS Safe time layer

3.0.0

26

SUBSET-057

STM FFFIS Safe link layer

3.1.0

27

SUBSET-091

Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS

4.0.0

28

Namerno črtano

29

SUBSET-102

Test specification for interface „K“

2.0.0

30

Namerno črtano

31

SUBSET-094

Functional requirements for an on-board reference test facility

3.1.0

32

EIRENE FRS

GSM-R Functional requirements specification

8.1.0

Note 7

33

EIRENE SRS

GSM-R System requirements specification

16.1.0

Note 7

34

A11T6001

(MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio

14.0.0

35

Namerno črtano

36a

Namerno črtano

36b

Namerno črtano

36c

SUBSET-074-2

FFFIS STM Test cases document

4.0.0

37a

Namerno črtano

37b

SUBSET-076-5-2

Test cases related to features

3.3.0

37c

SUBSET-076-6-3

Test sequences

3.2.0

37d

SUBSET-076-7

Scope of the test specifications

3.3.0

37e

Namerno črtano

38

EN 16494

Railway applications. Requirements for ERTMS Trackside Boards

2015

39

SUBSET-092-1

ERTMS EuroRadio Conformance Requirements

4.0.0

40

SUBSET-092-2

ERTMS EuroRadio test cases safety layer

4.0.0

41

Namerno črtano

42

Namerno črtano

43

SUBSET-085

Test specification for Eurobalise FFFIS

4.0.0

44

Namerno črtano

45

SUBSET-101

Interface „K“ Specification

2.0.0

46

SUBSET-100

Interface „G“ Specification

2.0.0

47

Namerno črtano

48

Rezervirano

Test specification for mobile equipment GSM-R

Note 3

49

SUBSET-059

Performance requirements for STM

4.0.0

50

SUBSET-103

Test specification for Euroloop

1.1.0

51

Namerno črtano

52

SUBSET-058

FFFIS STM Application layer

4.0.0

53

Namerno črtano

54

Namerno črtano

55

Namerno črtano

56

Namerno črtano

57

Namerno črtano

58

Namerno črtano

59

Namerno črtano

60

SUBSET-104

ETCS System Version Management

4.0.0

61

Namerno črtano

62

Namerno črtano

63

SUBSET-098

RBC-RBC Safe Communication Interface

4.0.0

64

EN 301 515

Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways

3.0.0

Note 1

65

TS 102 281

Detailed requirements for GSM operation on railways

3.1.1

Note 2

66

TS 103 169

ASCI Options for Interoperability

1.1.1

67

(MORANE) P 38 T 9001

FFFIS for GSM-R SIM Cards

6.0.0

Note 7

68

ETSI TS 102 610

Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways

1.3.0

69

(MORANE) F 10 T 6002

FFFS for Confirmation of High Priority Calls

5

70

(MORANE) F 12 T 6002

FIS for Confirmation of High Priority Calls

5

71

(MORANE) E 10 T 6001

FFFS for Functional Addressing

4.1

72

(MORANE) E 12 T 6001

FIS for Functional Addressing

5.1

73

(MORANE) F 10 T6001

FFFS for Location Dependent Addressing

4

74

(MORANE) F 12 T6001

FIS for Location Dependent Addressing

3

75

(MORANE) F 10 T 6003

FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

76

(MORANE) F 12 T 6003

FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

77

ERA/ERTMS/033281

Interfaces between CCS trackside and other subsystems

5.0

Note 6

78

Namerno črtano

Note 5

79

SUBSET-114

KMC-ETCS Entity Off-line KM FIS

4.0.0

80

Namerno črtano

Note 4

81

SUBSET-119

Train Interface FFFIS

4.0.0

82

SUBSET-120

Train Interface – Safety requirements

4.0.0

83

SUBSET-137

On-line Key Management FFFIS

4.0.0

84

SUBSET-125

ERTMS/ATO

System Requirement Specification

1.0.0

85

SUBSET-126

ATO-OB / ATO-TS FFFIS Application Layer

1.0.0

86

SUBSET-148

ATO-OB / ATO-TS FFFIS Transport and Security Layers

1.0.0

87

SUBSET-130

ATO-OB / ETCS-OB FFFIS

Application Layer

1.0.0

88

SUBSET-139

ATO OB / Rolling Stock FFFIS Application Layer

1.0.0

89

SUBSET-143

Interface Specification Communication Layers for On-board Communication

1.0.0

90

SUBSET-147

CCS Consist network communication Layers FFFIS

1.0.0

91

Namerno črtano

92

FFFIS-7950

FRMCS FFFIS

1.0.0

Note 8

93

FU-7120

FRMCS FRS

1.0.0

Note 9

94

AT-7800

FRMCS SRS

1.0.0

Note 9

95

FIS-7970

FRMCS FIS

1.0.0

Note 8

96

Rezervirano

[Označba mesta za FFFIS za profil FRMCS]

97

Rezervirano

[Označba mesta za preizkusne specifikacije za FRMCS]

98

SUBSET-151

ATO-OB / ATO-TS Test Specifications

Rezervirano

99

TOBA-7510

FRMCS TOBA FRS na vozilu

1.0.0

Note 9

100

Namerno črtano

101

21E089

Engineering rules for harmonised marker boards

1-

102

13E154

ERTMS/ATO Glossary

2-

103

TD/011REC1028

ESC/RSC technical document

Različica, objavljena na spletišču ERA

104

SUBSET-153

Izjeme za zmanjšane sklope različic sistema na vozilu

Rezervirano

Opomba 1:

točke specifikacij iz točke 2.1 standarda EN 301 515, ki so pod zaporednima številkama 32 in 33 navedene kot „MI“, so obvezne.

| Opomba 2: | zahteve za spremembo (CR) iz preglednic 1 in 2 v specifikaciji TS 102 281, ki zadevajo točke, ki so pod zaporednima številkama 32 in 33 navedene kot „MI“, so obvezne. |
| --- | --- |

Opomba 2:

zahteve za spremembo (CR) iz preglednic 1 in 2 v specifikaciji TS 102 281, ki zadevajo točke, ki so pod zaporednima številkama 32 in 33 navedene kot „MI“, so obvezne.

| Opomba 3: | zaporedna številka 48 se nanaša le na preizkusne primere za mobilno opremo GSM-R. Trenutno je „rezervirana“. Ko bo v okviru prihodnje revizije TSI o tem sprejet dogovor, bo v te preglednice vključen katalog razpoložljivih usklajenih preizkusnih primerov za oceno mobilne opreme in omrežij v skladu s koraki iz točke 6.1.2 te TSI. |
| --- | --- |

Opomba 3:

zaporedna številka 48 se nanaša le na preizkusne primere za mobilno opremo GSM-R. Trenutno je „rezervirana“. Ko bo v okviru prihodnje revizije TSI o tem sprejet dogovor, bo v te preglednice vključen katalog razpoložljivih usklajenih preizkusnih primerov za oceno mobilne opreme in omrežij v skladu s koraki iz točke 6.1.2 te TSI.

| Opomba 4: | proizvodi, ki so na trgu, so že prilagojeni potrebam prevoznikov v železniškem prometu v zvezi z vmesnikom med strojevodjo in strojem GSM-R ter so popolnoma interoperabilni, tako da ni potrebe po standardu v TSI CCS. |
| --- | --- |

Opomba 4:

proizvodi, ki so na trgu, so že prilagojeni potrebam prevoznikov v železniškem prometu v zvezi z vmesnikom med strojevodjo in strojem GSM-R ter so popolnoma interoperabilni, tako da ni potrebe po standardu v TSI CCS.

| Opomba 5: | informacije, ki so bile namenjene za zaporedno številko 78, so zdaj vključene v zaporedno številko 27 (SUBSET-091). |
| --- | --- |

Opomba 5:

informacije, ki so bile namenjene za zaporedno številko 78, so zdaj vključene v zaporedno številko 27 (SUBSET-091).

| Opomba 6: | ta dokument je neodvisen od osnovne konfiguracije za ETCS, RMR in ATO. |
| --- | --- |

Opomba 6:

ta dokument je neodvisen od osnovne konfiguracije za ETCS, RMR in ATO.

| Opomba 7: | TSI CCS predpisuje le zahteve (MI). |
| --- | --- |

Opomba 7:

TSI CCS predpisuje le zahteve (MI).

| Opomba 8: | te specifikacije se v zvezi z opremo ETCS in ATO na vozilu v celoti izvajajo. |
| --- | --- |

Opomba 8:

te specifikacije se v zvezi z opremo ETCS in ATO na vozilu v celoti izvajajo.

| Opomba 9: | sedanja različica teh specifikacij se v zvezi z opremo FRMCS na vozilu ne šteje za popolno za namene razpisa za opremo na vozilu. |
| --- | --- |

Opomba 9:

sedanja različica teh specifikacij se v zvezi z opremo FRMCS na vozilu ne šteje za popolno za namene razpisa za opremo na vozilu.

Preglednica A 3

Seznam standardov

Uporaba različice standardov, navedenih v spodnji preglednici, in njihovih poznejših sprememb, ko se objavijo kot harmonizirani standardi, v postopku certificiranja je ustrezno sredstvo za popolno skladnost s postopkom upravljanja s tveganji, kot je določen v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 402/2013, brez poseganja v točki 4 in 6 te TSI.

| Št. | Sklic | Ime dokumenta in pripombe | Različica | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | EN 50126-1 | Železniške naprave – Specifikacija in prikaz zanesljivosti, razpoložljivosti, vzdrževalnosti in varnosti (RAMS) – 1. del: generični postopki RAMS | 2017 | 1 |
| A2 | EN 50128 | Železniške naprave – Komunikacijski, signalni in procesni sistemi – Programska oprema za železniške krmilne in zaščitne sisteme | 2011 + A2:2020 | |
| A3 | EN 50129 | Železniške naprave – Komunikacijski, signalni in procesni sistemi – Signalno-varnostni elektronski sistemi | 2018 +AC:2019 | 1 |
| A4 | EN 50159 | Železniške naprave – Komunikacijski, signalni in procesni sistemi | 2010 + A1:2020 | 1 |
| A5 | EN 50126-2 | Železniške naprave – Specifikacija in prikaz zanesljivosti, razpoložljivosti, vzdrževalnosti in varnosti (RAMS) – 2. del: sistemski pristop k varnosti | 2017 | 1, 2 |
| Opomba 1: | ta standard je harmoniziran, glej Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti () ter Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/453 z dne 27. marca 2020 o harmoniziranih standardih za železniške proizvode, pripravljene v podporo Direktivi 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (), kjer so navedeni tudi objavljeni redakcijski popravki. |

Št.

Sklic

Ime dokumenta in pripombe

Različica

Opomba

A1

EN 50126-1

Železniške naprave – Specifikacija in prikaz zanesljivosti, razpoložljivosti, vzdrževalnosti in varnosti (RAMS) – 1. del: generični postopki RAMS

2017

1

A2

EN 50128

Železniške naprave – Komunikacijski, signalni in procesni sistemi – Programska oprema za železniške krmilne in zaščitne sisteme

2011 + A2:2020

A3

EN 50129

Železniške naprave – Komunikacijski, signalni in procesni sistemi – Signalno-varnostni elektronski sistemi

2018 +AC:2019

1

A4

EN 50159

Železniške naprave – Komunikacijski, signalni in procesni sistemi

2010 + A1:2020

1

A5

EN 50126-2

Železniške naprave – Specifikacija in prikaz zanesljivosti, razpoložljivosti, vzdrževalnosti in varnosti (RAMS) – 2. del: sistemski pristop k varnosti

2017

1, 2

Opomba 1:

ta standard je harmoniziran, glej Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti () ter Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/453 z dne 27. marca 2020 o harmoniziranih standardih za železniške proizvode, pripravljene v podporo Direktivi 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (), kjer so navedeni tudi objavljeni redakcijski popravki.

| Opomba 2: | za uporabo v kombinaciji s standardom EN 50126-1:2017. |
| --- | --- |

Opomba 2:

za uporabo v kombinaciji s standardom EN 50126-1:2017.

Preglednica A 4

Seznam obveznih standardov za akreditirane laboratorije

| Št. | Sklic | Ime dokumenta in pripombe | Različica | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A6 | ISO/IEC 17025 | Splošne zahteve za usposobljenost preizkuševalnih in kalibracijskih laboratorijev | 2017 | |

Št.

Sklic

Ime dokumenta in pripombe

Različica

Opomba

A6

ISO/IEC 17025

Splošne zahteve za usposobljenost preizkuševalnih in kalibracijskih laboratorijev

2017

Dodatek B

B1.   Spremembe zahtev in prehodne ureditve za podsisteme na vozilu

Preglednica B1.1

Prehodna ureditev
   (55)
  za podsistem CCS na vozilu

| Št. | Točke TSI | Točke TSI v prejšnji različici | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Faza projektiranja se začne po začetku veljavnosti TSI | Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI | Faza proizvodnje | Vozilo obratuje |
| Popravki napak v podsistemu CCS na vozilu |
| 1 | Dodatek A + točka 7.2.10.3 | Izvedba popravkov napak, objavljenih v tehničnih mnenjih, ni obvezna. | Podsistemi CCS z obvezno izvedbo prijavljenih popravkov napak za funkcionalnost ETCS do različice sistema 2.1 in GSM-R. | Za pravno veljavne izdaje (z ohranitvijo specifikacij), objavljene pred 1. januarjem 2026:
  Če se za območje uporabe ugotovi ena ali več prijavljenih napak, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje:
  se v podsistemu CCS, vgrajenem v tip vozila, izvedejo potrebni popravki napak najpozneje šest mesecev po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti.







  Opomba: | Če se za področje uporabe, za katero se ne zahteva novo dovoljenje, ugotovi ena ali več prijavljenih napak, se šteje, da je podsistem CCS, vgrajen v tip vozila, skladen s posodobitvijo zadevnih komponent interoperabilnosti (kot so opredeljene v preglednici B3). |

Št.

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji različici

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

Faza projektiranja se začne po začetku veljavnosti TSI

Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI

Faza proizvodnje

Vozilo obratuje

Popravki napak v podsistemu CCS na vozilu

1

Dodatek A + točka 7.2.10.3

Izvedba popravkov napak, objavljenih v tehničnih mnenjih, ni obvezna.

Podsistemi CCS z obvezno izvedbo prijavljenih popravkov napak za funkcionalnost ETCS do različice sistema 2.1 in GSM-R.

Za pravno veljavne izdaje (z ohranitvijo specifikacij), objavljene pred 1. januarjem 2026:

Če se za območje uporabe ugotovi ena ali več prijavljenih napak, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje:

se v podsistemu CCS, vgrajenem v tip vozila, izvedejo potrebni popravki napak najpozneje šest mesecev po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti.

Opomba:

Če se za področje uporabe, za katero se ne zahteva novo dovoljenje, ugotovi ena ali več prijavljenih napak, se šteje, da je podsistem CCS, vgrajen v tip vozila, skladen s posodobitvijo zadevnih komponent interoperabilnosti (kot so opredeljene v preglednici B3).

Za pravno veljavne izdaje (z ohranitvijo specifikacij), objavljene pred 1. januarjem 2026:

Če se za območje uporabe ugotovi ena ali več prijavljenih napak:

se v podsistemu CCS, vgrajenem v vozilo, izvedejo potrebni popravki napak najpozneje:

| — | eno leto po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti (kot je opredeljeno v preglednici B3), če ni potrebno novo dovoljenje,
  ali |
| --- | --- |

—

eno leto po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti (kot je opredeljeno v preglednici B3), če ni potrebno novo dovoljenje,

ali

| — | eno leto po posodobitvi tipa vozila, če je potrebno novo dovoljenje. |
| --- | --- |

—

eno leto po posodobitvi tipa vozila, če je potrebno novo dovoljenje.

Za pravno veljavne izdaje (z ohranitvijo specifikacij), objavljene po 1. januarju 2026:

Če je za območje uporabe ugotovljena ena ali več prijavljenih napak, zaradi katerih je potrebno novo dovoljenje:

se v podsistemu CCS, vgrajenem v tip vozila, izvede celoten paket za vzdrževanje s popravki napak, in sicer najpozneje šest mesecev po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti.

| Opomba: | Če se za področje uporabe, za katero se ne zahteva novo dovoljenje, ugotovi ena ali več prijavljenih napak, se šteje, da je podsistem CCS, vgrajen v tip vozila, skladen s posodobitvijo zadevnih komponent interoperabilnosti (kot so opredeljene v preglednici B3). |
| --- | --- |

Opomba:

Če se za področje uporabe, za katero se ne zahteva novo dovoljenje, ugotovi ena ali več prijavljenih napak, se šteje, da je podsistem CCS, vgrajen v tip vozila, skladen s posodobitvijo zadevnih komponent interoperabilnosti (kot so opredeljene v preglednici B3).

Za pravno veljavne izdaje (z ohranitvijo specifikacij), objavljene po 1. januarju 2026:

Če se za območje uporabe ugotovi ena ali več prijavljenih napak:

se v podsistemu CCS, vgrajenem v vozilo, izvede celoten paket za vzdrževanje s popravki napak, in sicer najpozneje:

| — | eno leto po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti (kot je opredeljeno v preglednici B3), če ni potrebno novo dovoljenje
  ali |
| --- | --- |

—

eno leto po posodobitvi zadevnih komponent interoperabilnosti (kot je opredeljeno v preglednici B3), če ni potrebno novo dovoljenje

ali

| — | eno leto po posodobitvi tipa vozila, če je potrebno novo dovoljenje. |
| --- | --- |

—

eno leto po posodobitvi tipa vozila, če je potrebno novo dovoljenje.

Uporaba ETCS na vozilu

2

Točki 7.4.2.1 in 7.4.3

Točki 7.4.2.1.2 in 7.4.3(2) dovoljujeta izjeme za nova vozila, ki naj bi bila opremljena z ETCS.

Točki 7.4.2.1.2 in 7.4.3(2) sta črtani.

Vsa nova vozila so opremljena z ETCS.

Neposredna uporaba

| Opomba: | „faza projektiranja se začne po začetku veljavnosti TSI“ se tukaj nanaša na „fazo projektiranja RST“ za vozila brez ETCS. |
| --- | --- |

Opomba:

„faza projektiranja se začne po začetku veljavnosti TSI“ se tukaj nanaša na „fazo projektiranja RST“ za vozila brez ETCS.

Za posebna vozila se uporablja od 1. januarja 2026 v zvezi s točko 7.4.3.2.

Uporablja se od 1. januarja 2028

| Opomba: | „faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI“ se tukaj nanaša na „fazo projektiranja RST“ za vozila brez ETCS. |
| --- | --- |

Opomba:

„faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI“ se tukaj nanaša na „fazo projektiranja RST“ za vozila brez ETCS.

Za posebna vozila se uporablja od 1. januarja 2030 v zvezi s točko 7.4.3.2.

Uporablja se od 1. januarja 2030

| Opomba: | proizvodna faza se tukaj nanaša na „proizvodno fazo tirnih vozil“ za vozila brez ETCS. |
| --- | --- |

Opomba:

proizvodna faza se tukaj nanaša na „proizvodno fazo tirnih vozil“ za vozila brez ETCS.

Se ne uporablja

3

Točka 7.4.2.2

Točka 7.4.2.2 se uporablja samo za nadgradnjo obstoječih vozil za visoke hitrosti.

Točka 7.4.2.2 se uporablja za tip vozila in/ali vozila, za katera je potrebno novo dovoljenje.

Neposredna uporaba

Za posebna vozila se uporablja od 1. januarja 2026.

Uporablja se od 1. januarja 2028

| Opomba: | še naprej se neposredno uporablja za vozila za visoke hitrosti v skladu s prejšnjo TSI CCS. |
| --- | --- |

Opomba:

še naprej se neposredno uporablja za vozila za visoke hitrosti v skladu s prejšnjo TSI CCS.

Za posebna vozila se uporablja od 1. januarja 2030.

Se ne uporablja

Ni relevantno

4

Točka 7.4.2.3 (3)

Razširitev območja uporabe iz točke 7.4.2.4: izjeme glede namestitve ETCS v točki 3.

Razširitev območja uporabe iz točke 7.4.2.4: izjeme iz točke 3 so črtane.

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Ni relevantno

Uporablja se od 1. januarja 2030

Različice sistema ETCS

5

Dodatek A – točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2 za sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 2.1.

Minimalni zmanjšani sklop na vozilu je sklop, ki vključuje različice sistema ETCS do 2.0.

Minimalni zmanjšani sklop na vozilu je sklop, ki vključuje različice sistema ETCS do 2.1.

Uporablja se tri leta po začetku veljavnosti TSI

Uporablja se od 1. januarja 2030

Uporablja se za nova vozila od 1. januarja 2030

Se ne uporablja

6

Dodatek A – točki 7.4.2.4.1 in 7.4.2.4.2 za sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 2.2.

Se ne uporablja

Izvajanje priglašenih funkcij ETCS iz različice sistema 2.2 na vozilu.

Faza projektiranja se je začela po uradnem obvestilu upravljavca infrastrukture, uradno obvestilo pa se pošlje po 1. januarju 2025:

različica sistema ETCS 2.2 se uporablja neposredno.

Različica sistema ETCS 2.2 se uporablja, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:

| — | 1. januar 2030, |
| --- | --- |

—

1. januar 2030,

| — | 5. let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

5. let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture.

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Faza projektiranja se je začela pred uradnim obvestilom upravljavca infrastrukture ali pa se uradno obvestilo pošlje pred 1. januarjem 2025:

različica sistema ETCS 2.2 se uporablja, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:

| — | 1. januar 2030, |
| --- | --- |

—

1. januar 2030,

| — | 5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture.

7

Dodatek A – točke 7.4.2.4.1, 7.4.2.4.2 in 7.4.1.3 za sklop zakonito upravljanih različic sistema ETCS od 1.0 do vključno 3.0.

Se ne uporablja

Izvajanje priglašenih funkcij ETCS iz različice sistema 3.0 na vozilu (52).

Ni relevantno.

| Opomba: | prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (53):
  Faza projektiranja se je začela po uradnem obvestilu upravljavca infrastrukture, uradno obvestilo pa se pošlje dve leti po spremembi TSI CCS: | različica sistema ETCS 3.0 se uporablja neposredno. |
| --- | --- | --- |

Opomba:

prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (53):

Faza projektiranja se je začela po uradnem obvestilu upravljavca infrastrukture, uradno obvestilo pa se pošlje dve leti po spremembi TSI CCS:

različica sistema ETCS 3.0 se uporablja neposredno.

Ni relevantno.

| Opomba: | prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (52)57:
  Različica sistema ETCS 3.0 se uporablja, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:






  — | 5 let po spremembi TSI CCS; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (52)57:

Različica sistema ETCS 3.0 se uporablja, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:

—

5 let po spremembi TSI CCS;

| — | 5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture.

Ni relevantno.

| Opomba: | prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija  (52)57: | priglašena različica sistema ETCS 3.0 je obvezna, kadar je potrebna za združljivost z napravami ETCS ob progi pri uporabi ETCS TS 3.0. |
| --- | --- | --- |

Opomba:

prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija  (52)57:

priglašena različica sistema ETCS 3.0 je obvezna, kadar je potrebna za združljivost z napravami ETCS ob progi pri uporabi ETCS TS 3.0.

Ni relevantno.

| Opomba: | prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija  (52)57: | priglašena različica sistema ETCS 3.0 je obvezna, kadar je potrebna za združljivost z napravami ETCS ob progi pri uporabi ETCS TS 3.0. |
| --- | --- | --- |

Opomba:

prehodna ureditev po začetku veljavnosti spremembe TSI vodenje-upravljanje in signalizacija  (52)57:

priglašena različica sistema ETCS 3.0 je obvezna, kadar je potrebna za združljivost z napravami ETCS ob progi pri uporabi ETCS TS 3.0.

Faza projektiranja se je začela pred uradnim obvestilom upravljavca infrastrukture ali pa se uradno obvestilo pošlje pred začetkom veljavnosti spremembe TSI CCS:

| | glej prehodno ureditev v stolpcu „Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI“. |
| --- | --- |

glej prehodno ureditev v stolpcu „Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI“.

8

Dodatek A – 7.4.2.3 (7)

Obvezna uporaba različice sistema 2.0 ali novejše v primeru razširitve območja uporabe.

Pravno izvrševanje za obvezno uporabo različice 2.1 ali novejše v primeru razširitve območja uporabe samo, kadar je razširjeno področje uporabe povezano z vlogo za novo dovoljenje

Neposredna uporaba

Neposredna uporaba

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Prejšnja seznama specifikacij št. 2 in 3

9

Dodatek A – preglednica A 2

Dodatek A – Preglednica A 2.2 – seznam specifikacij št. 2

Specifikacije iz Dodatka A – preglednica A 2 ne vključujejo različice 2.0 sistema ETCS, saj je najmanjši zmanjšani obseg na vozilu obseg do različice 2.1 sistema ETCS.

Uporablja se tri leta po začetku veljavnosti TSI

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

Uporablja se od 1. januarja 2030

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

Uporablja se za nova vozila od 1. januarja 2030

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

Se ne uporablja

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

10

Dodatek A – preglednica A 2

Dodatek A – Preglednica A 2.3 – seznam specifikacije št. 3

Specifikacije iz Dodatka A – preglednica A 2 vsebujejo dogovorjene popravke napak iz prejšnjega seznama št. 3.

Uporablja se tri leta po začetku veljavnosti TSI

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

Uporablja se od 1. januarja 2030

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

Uporablja se za nova vozila od 1. januarja 2032

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

Se ne uporablja

V vsakem primeru se določbe o popravkih napak iz točke 7.2.10 upoštevajo z ustreznim prehodnim obdobjem.

Nobena omejitev se ne izvozi v drug podsistem.

CMD

11

4.2.2(b) – Zaznavanje gibanja v stanju izklopljenosti (CMD)

CMD neobvezno

CMD obvezno

Neposredno se uporablja, kadar je ETCS prvič vgrajen v konstrukcijo vozila.

Uporablja se od 1. januarja 2028, če se ETCS prvič vgradi v konstrukcijo vozila.

Uporablja se za nova vozila, dana na trg od 1. januarja 2030.

Se ne uporablja

Uporaba ATO na vozilu

12

Točka 4.2.18 + točka 7.2.9.2

Se ne uporablja

Zahteve glede specifikacij in uporabe ATO na vozilu.

Faza projektiranja se je začela po uradnem obvestilu upravljavca infrastrukture, uradno obvestilo pa se pošlje po 1. januarju 2025:

Zahteve za ATO na vozilu se uporabljajo neposredno.

Faza projektiranja se je začela pred uradnim obvestilom upravljavca infrastrukture ali pa se uradno obvestilo pošlje pred 1. januarjem 2025:

zahteve za ATO na vozilu se uporabljajo, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:

| — | 1. januar 2030, |
| --- | --- |

—

1. januar 2030,

| — | 5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture.

Zahteve za ATO na vozilu se uporabljajo, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:

| — | 1. januar 2030, |
| --- | --- |

—

1. januar 2030,

| — | 5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture.

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Modularnost CCS na vozilu

13

Zaporedna številka 90

- točka 5.2.2.2

Se ne uporablja

Obvezna uvedba platforme, ki temelji na ethernetu

Nova zahteva v primeru združevanja komponent interoperabilnosti, opredeljenih v preglednici 5.1.

Uporablja se dve leti po začetku veljavnosti TSI za novo razvite zasnove vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje.

Uporablja se sedem let po začetku veljavnosti TSI za novo razvite zasnove vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje.

Se ne uporablja

Ni relevantno

14

Dodatek A – vmesniki med podsistemom CCS in podsistemom tirna vozila

Zaporedne številke 81, 82, 88, 90

Se ne uporablja

Obvezna uvedba vmesnikov na vozilu med podsistemom CCS in podsistemom RST.

Uporablja se dve leti po začetku veljavnosti TSI za novo razvite zasnove vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje.

Uporablja se sedem let po začetku veljavnosti TSI za novo razvite zasnove vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje.

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Uporaba FRMCS na vozilu

15

Točka 7.3.2.2

Se ne uporablja

Uporaba FRMCS na vozilu (54)

Ni relevantno.

| Opomba: | prehodna ureditev po spremembi TSI:
  Faza projektiranja se je začela po uradnem obvestilu upravljavca infrastrukture, uradno obvestilo pa se pošlje dve leti po začetku veljavnosti spremembe TSI CCS: zahteva glede uporabe FRMCS na vozilu se neposredno uporablja. |
| --- | --- |

Opomba:

prehodna ureditev po spremembi TSI:

Faza projektiranja se je začela po uradnem obvestilu upravljavca infrastrukture, uradno obvestilo pa se pošlje dve leti po začetku veljavnosti spremembe TSI CCS: zahteva glede uporabe FRMCS na vozilu se neposredno uporablja.

Ni relevantno.

| Opomba: | prehodna ureditev po spremembi TSI:
  Zahteva glede uporabe FRMCS na vozilu se uporablja, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:






  — | 5 let po spremembi TSI CCS; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

prehodna ureditev po spremembi TSI:

Zahteva glede uporabe FRMCS na vozilu se uporablja, če se faza projektiranja ne konča do najpoznejšega od naslednjih datumov:

—

5 let po spremembi TSI CCS;

| — | 5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

5 let po datumu uradnega obvestila upravljavca infrastrukture.

Ni relevantno.

| Opomba: | uporaba FRMCS na vozilu je obvezna, kadar je potrebna za združljivost s FRMCS, kjer je to edini sistem ob progi. |
| --- | --- |

Opomba:

uporaba FRMCS na vozilu je obvezna, kadar je potrebna za združljivost s FRMCS, kjer je to edini sistem ob progi.

Ni relevantno.

| Opomba: | uporaba FRMCS na vozilu je obvezna, kadar je potrebna za združljivost s FRMCS, kjer je to edini sistem ob progi. |
| --- | --- |

Opomba:

uporaba FRMCS na vozilu je obvezna, kadar je potrebna za združljivost s FRMCS, kjer je to edini sistem ob progi.

Faza projektiranja se je začela pred uradnim obvestilom upravljavca infrastrukture:

glej prehodno ureditev v stolpcu „Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI“.

Delna izpolnitev:

16

Točka 6.1.1.2

Točki 6.1.1.3 in 6.4.3 sta črtani.

V zvezi s točko 6.1.1.2 ni več mogoče izključiti obveznih funkcionalnosti, vmesnikov ali zmogljivosti, razen če jih navaja Dodatek G.

Tri leta po začetku veljavnosti TSI. Če se uporabi delna izpolnitev, se v dovoljenje za dajanje na trg vključi pogoj uporabe, v skladu s katerim se zagotovi skladnost ob naslednji nadgradnji dela za zaščito vlaka v vozilu.

Sedem let po začetku veljavnosti TSI.

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Prevod navedb v DMI

17

Dodatek E

Harmoniziran prevod navedb v DMI ni obvezen

Harmoniziran prevod navedb v DMI.

Neposredna uporaba

Sedem let po začetku veljavnosti TSI.

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Preglednica B 1.2

Prehodna ureditev
   (56)
  za podsistem tirna vozila

| Št. | Točke TSI | Točke TSI v prejšnji različici | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Faza projektiranja se začne po začetku veljavnosti TSI | Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI | Faza proizvodnje | Vozilo obratuje |
| 1 | Zaporedna številka 77 | V4 – upravljanje frekvence ni v celoti opredeljeno za vozilo. | V5 – upravljanje frekvence je v celoti opredeljeno za vozilo. | Se neposredno uporablja, razen točke 3.2.2. Ta točka se uporablja dve leti po začetku veljavnosti TSI za novorazvite konstrukcije vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14(1), točka (a), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545.
  Uporablja se sedem let po začetku veljavnosti TSI za spremenjene konstrukcije vozil, za katere je potrebno novo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14(1), točka (d), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545. | Uporablja se sedem let po začetku veljavnosti TSI | Se ne uporablja | Se ne uporablja |

Št.

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji različici

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

Faza projektiranja se začne po začetku veljavnosti TSI

Faza projektiranja se začne pred začetkom veljavnosti TSI

Faza proizvodnje

Vozilo obratuje

1

Zaporedna številka 77

V4 – upravljanje frekvence ni v celoti opredeljeno za vozilo.

V5 – upravljanje frekvence je v celoti opredeljeno za vozilo.

Se neposredno uporablja, razen točke 3.2.2. Ta točka se uporablja dve leti po začetku veljavnosti TSI za novorazvite konstrukcije vozil, za katere je potrebno prvo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14(1), točka (a), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545.

Uporablja se sedem let po začetku veljavnosti TSI za spremenjene konstrukcije vozil, za katere je potrebno novo dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 14(1), točka (d), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/545.

Uporablja se sedem let po začetku veljavnosti TSI

Se ne uporablja

Se ne uporablja

B2.   Spremembe zahtev in prehodne ureditve za podsistem CCS ob progi

Preglednica B 2

Prehodna ureditev za podsistem CCS ob progi

| Ne | Točke TSI | Točke TSI v prejšnji različici | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Popravki napak v zvezi s podsistemom CCS ob progi |
| 1 | Dodatek A
  - točki 7.4.1.2 in 7.2.10.3 | Seznami specifikacij 1, 2 in 3 brez popravkov napak | Preglednica A 2 vključuje ohranitev funkcij v enem seznamu specifikacij. | V podsistemih CCS ob progi, ki so v poznejši fazi razvoja ali že obratujejo, se ugotovljeni sklop popravkov nesprejemljivih napak iz točke 7.2.10.1 izvede v:






  — | 2 letih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture, če ni potrebno novo dovoljenje; |

Ne

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji različici

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

Popravki napak v zvezi s podsistemom CCS ob progi

1

Dodatek A

- točki 7.4.1.2 in 7.2.10.3

Seznami specifikacij 1, 2 in 3 brez popravkov napak

Preglednica A 2 vključuje ohranitev funkcij v enem seznamu specifikacij.

V podsistemih CCS ob progi, ki so v poznejši fazi razvoja ali že obratujejo, se ugotovljeni sklop popravkov nesprejemljivih napak iz točke 7.2.10.1 izvede v:

—

2 letih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture, če ni potrebno novo dovoljenje;

| — | 2 letih in 6 mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture, če je potrebno novo dovoljenje. |
| --- | --- |

—

2 letih in 6 mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture, če je potrebno novo dovoljenje.

Podsistemi CCS ob progi, ki začnejo obratovati po začetku veljavnosti te TSI in niso v poznejši fazi razvoja, so neposredno skladni z vzdrževanim seznamom specifikacij iz te TSI.

Izboljšave podsistema CCS ob progi

2

ETCS: Dodatek A; + točka 7.4.1.3

Se ne uporablja

Nove funkcije ETCS iz različic sistema 2.2 do 3.0

Če se uvedejo (neobvezna funkcija ob progi), se neposredno uporabljajo za proge, opremljene z ETCS.

3

ETCS: Dodatek A; Preglednica A 2 – zaporedni številki 38 in 101

Opredelitev signalov na podlagi 06E068

EN 16494 in projektantska pravila za harmonizirane signale

Se neposredno uporablja, če:

| — | se signali prvič namestijo na progi, ki je opremljena z ERTMS (ki ni v poznejši fazi razvoja), tudi če je hkrati nameščen še sistem razreda B,
  ali |
| --- | --- |

—

se signali prvič namestijo na progi, ki je opremljena z ERTMS (ki ni v poznejši fazi razvoja), tudi če je hkrati nameščen še sistem razreda B,

ali

| — | se signali namestijo med obnovo ali nadgradnjo (ki ni v poznejši fazi razvoja) podsistema infrastruktura na progi, opremljeni z ERTMS. |
| --- | --- |

—

se signali namestijo med obnovo ali nadgradnjo (ki ni v poznejši fazi razvoja) podsistema infrastruktura na progi, opremljeni z ERTMS.

Podrobne določbe za zahteve, ki se uporabljajo za namestitev harmoniziranih signalov, so navedene v dokumentu iz Dodatka A – preglednica A 2 – zaporedna številka 101.

4

4.2.19

Ni specifikacij

Uporaba ATO ob progi

Če se uvede (neobvezna funkcija ob progi), se neposredno uporablja za uvedbo ATO GoA1/2 na progah, opremljenih z ETCS.

5

Radijski sistem FRMCS

Ni specifikacij

Nov seznam specifikacij FRMCS

Če se uvede (neobvezna funkcija ob progi), se neposredno uporablja za projekte FRMCS, kadar so specifikacije FRMCS zaključene in objavljene v CCS TSI.

Delna izpolnitev:

6

ni relevantno.

Točki 6.1.1.3 in 6.4.3 sta črtani.

Ko se izvajajo, so vse funkcije, lastnosti in vmesniki ali zmogljivost skladni s poglavjem 4 (vključno s specifikacijami iz Dodatka A).

7 let po začetku veljavnosti TSI.

Predhodni seznami specifikacij št. 1, 2 in 3

7

Dodatek A – preglednica A 2

Dodatek A – preglednica A 2.1 – seznam specifikacij št. 1, preglednica A 2.2 – seznam specifikacij #2, preglednica A 2.3 – seznam specifikacij št. 3

Preglednica A 2 vključuje ohranitev funkcij v enem seznamu specifikacij.

Zahteve in roki iz točke 7.4.1.2.

B3.   Spremembe zahtev glede komponent interoperabilnosti in prehodne ureditve za podsistem CCS

Preglednica B 3

Prehodna ureditev za komponente interoperabilnosti CCS

V skladu s točko 7.2.4.3 Komponente interoperabilnosti se prehodna obdobja, opredeljena za podsisteme CCS, uporabljajo za komponente interoperabilnosti, razen če je v tej preglednici določeno drugače.

| Ne | Točke TSI | Točke TSI v prejšnji različici | Razlaga spremembe TSI | Prehodna ureditev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dodatek A
  - točka 4.2.20.1
  - točka 7.2.10.2 | Tehnična mnenja o napakah iz člena 10 niso pravno zavezujoča. | Izvedba popravkov napak v komponentah interoperabilnosti ERTMS na vozilu za obstoječe podsisteme CCS za funkcionalnost ETCS do različice sistema 2.1 in GSM-R. | Če se za območje uporabe, določeno v dovoljenju za vozilo, ugotovi ena ali več prijavljenih napak:






  (a) | za pravno veljavne izdaje (s specifikacijami popravkov napak), objavljene pred 1. januarjem 2026: v komponentah interoperabilnosti ERTMS na vozilu, ki so vgrajene v vozilo, se najpozneje v osemnajstih mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture izvedejo potrebni popravki napak na območju uporabe, opredeljenem v dovoljenju; |

Ne

Točke TSI

Točke TSI v prejšnji različici

Razlaga spremembe TSI

Prehodna ureditev

1

Dodatek A

- točka 4.2.20.1

- točka 7.2.10.2

Tehnična mnenja o napakah iz člena 10 niso pravno zavezujoča.

Izvedba popravkov napak v komponentah interoperabilnosti ERTMS na vozilu za obstoječe podsisteme CCS za funkcionalnost ETCS do različice sistema 2.1 in GSM-R.

Če se za območje uporabe, določeno v dovoljenju za vozilo, ugotovi ena ali več prijavljenih napak:

(a)

za pravno veljavne izdaje (s specifikacijami popravkov napak), objavljene pred 1. januarjem 2026: v komponentah interoperabilnosti ERTMS na vozilu, ki so vgrajene v vozilo, se najpozneje v osemnajstih mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture izvedejo potrebni popravki napak na območju uporabe, opredeljenem v dovoljenju;

| (b) | za pravno veljavne izdaje (s specifikacijami popravkov napak), objavljene po 1. januarju 2026: komponente interoperabilnosti ERTMS na vozilu, ki so vgrajene v vozilo, se v 18 mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture uskladijo z vzdrževanim seznamom specifikacij iz te TSI. |
| --- | --- |

(b)

za pravno veljavne izdaje (s specifikacijami popravkov napak), objavljene po 1. januarju 2026: komponente interoperabilnosti ERTMS na vozilu, ki so vgrajene v vozilo, se v 18 mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture uskladijo z vzdrževanim seznamom specifikacij iz te TSI.

Ta prehodna ureditev se lahko obravnava prilagodljivo v dogovoru s vložnikom vloge za ES verifikacijo podsistema na vozilu in prevoznikom v železniškem prometu, če je izpolnjena celotna prehodna ureditev (skladno s preglednico B1.1 in preglednico B3).

| Opomba: | če za zadevno območje uporabe ni prijavljenih napak, bodo popravki teh napak obvezno izvedeni v skladu s prehodno ureditvijo, povezano s točko o delni izpolnitvi. |
| --- | --- |

Opomba:

če za zadevno območje uporabe ni prijavljenih napak, bodo popravki teh napak obvezno izvedeni v skladu s prehodno ureditvijo, povezano s točko o delni izpolnitvi.

2

Dodatek A

- točka 4.2.20.1

- točka 7.2.10.2

Tehnična mnenja o napakah iz člena 10 niso pravno zavezujoča.

Izvedba popravkov napak v komponentah interoperabilnosti ERTMS ob progi za nove projekte CCS ob progi za funkcionalnost ETCS do različice sistema 2.1 in GSM-R.

Komponente interoperabilnosti ERTMS ob progi, ki so vključene v podsistem CCS ob progi, pri katerem projekt ni v poznejši fazi razvoja, so neposredno skladne z vzdrževanim seznamom specifikacij iz te TSI.

3

Dodatek A

- točka 4.2.20.1

- točka 7.2.10.2

Tehnična mnenja o napakah iz člena 10 niso pravno zavezujoča.

Izvedba popravkov napak v komponentah interoperabilnosti ERTMS ob progi za obstoječe projekte na področju CCS ob progi (tj. podsistem ob progi v poznejši fazi uvajanja ali v obratovanju).

V komponentah interoperabilnosti ERTMS ob progi, ki se vključijo v podsistem CCS ob progi, pri katerem je projekt v poznejši fazi razvoja, ali v podsistem CCS ob progi, ki obratuje, se v 18 mesecih po objavi odločbe upravljavca infrastrukture izvede ugotovljeni sklop popravkov nesprejemljivih napak ob progi za območje uporabe, določeno v dovoljenju.

4

Dodatek A, preglednica A 2

Zaporedna številka 90, 92

- 5.2.2.2

n. r.

Uvajanje komunikacije na podlagi etherneta za integracijo s komponentami interoperabilnosti ATO na vozilu in komponentami interoperabilnosti FRMCS na vozilu

Nove komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu, dane na trg v dveh letih po začetku veljavnosti TSI, vzpostavijo povezave na podlagi etherneta, ki so potrebne za povezavo ATO in FRMCS, kot določa zaporedna številka 90 (točki 3.1.1.2 in 3.1.1.3) in zaporedna številka 92 (točka 7.2).

Dodatek C

Ta dodatek vsebuje predloge za različne izjave o ESC/RSC (za komponento interoperabilnosti).

Dodatek C.1:   Predloga za izjavo o ESC

PREDLOGA ZA IZJAVO O ZDRUŽLJIVOSTI SISTEMA ETCS

IZJAVA O ZDRUŽLJIVOSTI SISTEMA ETCS

Dokument z izjavo o združljivosti sistema ETCS [številka dokumenta]
   (57)

Vložniki:

[naziv podjetja]

[popoln naslov]

na lastno odgovornost izjavljamo, da so bile za naslednji podsistem (58):

[naziv/kratek opis podsistema, ustrezna konfiguracija, enotna identifikacija podsistema]

na katerega se nanaša ta izjava, opravljene ustrezne verifikacije, ki ustrezajo naslednjim tipom ESC:

[sklic na: identifikatorje tipov ESC, kot so objavljeni v tehničnem dokumentu Agencije]

in da je podsistem ocenil naslednji priglašeni organ:

[Naziv podjetja]

[Registracijska številka]

[Polni naslov]

v skladu z naslednjimi poročili:

[številke poročil, datumi izdaje]

Uporabljajo se naslednji pogoji uporabe in druge omejitve (59)
   (60):

[sklic na dokument, ki vsebuje seznam pogojev uporabe in drugih omejitev]

Upoštevane so bile naslednje izjave o ESC za komponento interoperabilnosti:

[navedite uporabo izjav o ESC za komponento interoperabilnosti]

Sklic na prejšnjo izjavo o združljivosti sistema ETCS (če je primerno)

[da/ne]

Dne:

[datum DD. MM. LLLL]

Podpis vložnika:

[ime, priimek]

Dodatek C.2:   Predloga za izjavo o ESC za komponento interoperabilnosti

PREDLOGA ZA IZJAVO O ESC ZA KOMPONENTO INTEROPERABILNOSTI

IZJAVA O ESC ZA KOMPONENTO INTEROPERABILNOSTI

Dokument z izjavo o združljivosti sistema ETCS za komponento interoperabilnosti [številka dokumenta]
   (61)

Vložniki:

[naziv podjetja]

[popoln naslov]

na lastno odgovornost izjavljamo, da so bile za naslednjo komponento interoperabilnosti (62):

[naziv/kratek opis komponente interoperabilnosti, ustrezna konfiguracija, enotna identifikacija komponente interoperabilnosti]

na katero se nanaša ta izjava, opravljene ustrezne verifikacije, ki ustrezajo naslednjim tipom ESC:

[sklic na: identifikatorje tipov ESC, kot so objavljeni v tehničnem dokumentu Agencije]

in da je podsistem ocenil naslednji priglašeni organ:

[Naziv podjetja]

[Registracijska številka]

[Polni naslov]

v skladu z naslednjimi poročili:

[številke poročil, datumi izdaje]

Uporabljajo se naslednji pogoji uporabe in druge omejitve (63)
   (64):

[sklic na dokument, ki vsebuje seznam pogojev uporabe in drugih omejitev]

Sklic na prejšnjo izjavo o združljivosti sistema ETCS za komponento interoperabilnosti (če je primerno)

[da/ne]

Dne:

[datum DD. MM. LLLL]

Podpis vložnika:

[ime, priimek]

Dodatek C.3:   Predloga za izjavo o RSC

PREDLOGA ZA IZJAVO O ZDRUŽLJIVOSTI RADIJSKEGA SISTEMA

IZJAVA O ZDRUŽLJIVOSTI RADIJSKEGA SISTEMA

Dokument z izjavo o združljivosti radijskega sistema [številka dokumenta]
   (65)

Vložniki:

[naziv podjetja]

[popoln naslov]

na lastno odgovornost izjavljamo, da so bile za naslednji podsistem (66):

[naziv/kratek opis podsistema, ustrezna konfiguracija, enotna identifikacija podsistema]

na katerega se nanaša ta izjava, opravljene ustrezne verifikacije, ki ustrezajo naslednjim tipom RSC:

[sklic na: identifikatorje tipov RSC, kot so objavljeni v tehničnem dokumentu Agencije]

in da je podsistem ocenil naslednji priglašeni organ:

[Naziv podjetja]

[Registracijska številka]

[Polni naslov]

v skladu z naslednjimi poročili:

[številke poročil, datumi izdaje]

Uporabljajo se naslednji pogoji uporabe in druge omejitve (67)
   (68):

[sklic na dokument, ki vsebuje seznam pogojev uporabe in drugih omejitev]

Upoštevane so bile naslednje izjave o RSC za komponento interoperabilnosti:

[navedite uporabo izjav o RSC za komponento interoperabilnosti]

Sklic na prejšnjo izjavo o združljivosti radijskega sistema (če je primerno)

[da/ne]

Dne:

[datum DD. MM. LLLL]

Podpis vložnika:

[ime, priimek]

Dodatek C.4:   Predloga za izjav o RSC za komponento interoperabilnosti

PREDLOGA ZA IZJAVO O RSC ZA KOMPONENTO INTEROPERABILNOSTI

IZJAVA O RSC ZA KOMPONENTO INTEROPERABILNOSTI

Dokument z izjavo o združljivosti radijskega sistema za komponento interoperabilnosti [številka dokumenta]
   (69)

Vložniki:

[naziv podjetja]

[popoln naslov]

na lastno odgovornost izjavljamo, da so bile za naslednjo komponento interoperabilnosti (70):

[naziv/kratek opis komponente interoperabilnosti, ustrezna konfiguracija, enotna identifikacija komponente interoperabilnosti]

na katero se nanaša ta izjava, opravljene ustrezne verifikacije, ki ustrezajo naslednjim tipom RSC:

[sklic na: identifikatorje tipov RSC, kot so objavljeni v tehničnem dokumentu Agencije]

in da je podsistem ocenil naslednji priglašeni organ:

[Naziv podjetja]

[Registracijska številka]

[Polni naslov]

v skladu z naslednjimi poročili:

[številke poročil, datumi izdaje]

Uporabljajo se naslednji pogoji uporabe in druge omejitve (71)
   (72):

[sklic na dokument, ki vsebuje seznam pogojev uporabe in drugih omejitev]

Sklic na prejšnjo izjavo o združljivosti radijskega sistema za komponento interoperabilnosti (če je primerno)

[da/ne]

Dne:

[datum DD. MM. LLLL]

Podpis vložnika:

[ime, priimek]

Dodatek C.5:   Predloga za združeno izjavo o ESC/RSC

PREDLOGA ZA IZJAVO O ZDRUŽLJIVOSTI SISTEMA ETCS IN RADIJSKEGA SISTEMA

IZJAVA O ZDRUŽLJIVOSTI SISTEMA ETCS IN RADIJSKEGA SISTEMA

Dokument z izjavo o združljivosti sistemov ETCS in RSC [številka dokumenta]
   (73)

Vložniki:

[naziv podjetja]

[popoln naslov]

na lastno odgovornost izjavljamo, da so bile za naslednji podsistem (74):

[naziv/kratek opis podsistema, ustrezna konfiguracija, enotna identifikacija podsistema]

na katerega se nanaša ta izjava, opravljene ustrezne verifikacije, ki ustrezajo naslednjim tipom ESC in RSC:

[sklic na: identifikatorje tipov ESC in RSC, kot so objavljeni v tehničnem dokumentu Agencije]

in da je podsistem ocenil naslednji priglašeni organ:

[Naziv podjetja]

[Registracijska številka]

[Polni naslov]

v skladu z naslednjimi poročili:

[številke poročil, datumi izdaje]

Uporabljajo se naslednji pogoji uporabe in druge omejitve (75)
   (76):

[sklic na dokument, ki vsebuje seznam pogojev uporabe in drugih omejitev]

Upoštevane so bile naslednje izjave o ESC in RSC za komponento interoperabilnosti:

[navedite uporabo izjav o ESC in RSC za komponento interoperabilnosti]

Sklic na prejšnjo izjavo o združljivosti sistemov ETCS in RSC (če je primerno)

[da/ne]

Dne:

[datum DD. MM. LLLL]

Podpis vložnika:

[ime, priimek]

Dodatek C.6:   Predloga za združeno izjavo o ESC/RSC za komponento interoperabilnosti

PREDLOGA ZA ZDRUŽENO IZJAVO O ESC IN RSC ZA KOMPONENTO INTEROPERABILNOSTI

ZDRUŽENA IZJAVA O ESC IN RSC ZA KOMPONENTO INTEROPERABILNOSTI

Dokument z izjavo o združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti [številka dokumenta]
   (77)

Vložniki:

[naziv podjetja]

[popoln naslov]

na lastno odgovornost izjavljamo, da so bile za naslednjo komponento interoperabilnosti (78):

[naziv/kratek opis komponente interoperabilnosti, ustrezna konfiguracija, enotna identifikacija komponente interoperabilnosti]

na katero se nanaša ta izjava, opravljene ustrezne verifikacije, ki ustrezajo naslednjim tipom ESC in RSC:

[sklic na: identifikatorje tipov ESC in RSC, kot so objavljeni v tehničnem dokumentu Agencije]

in da je podsistem ocenil naslednji priglašeni organ:

Naziv podjetja

Registracijska številka

Polni naslov

v skladu z naslednjimi poročili:

[številke poročil, datumi izdaje]

Uporabljajo se naslednji pogoji uporabe in druge omejitve (79)
   (80):

[sklic na dokument, ki vsebuje seznam pogojev uporabe in drugih omejitev]

Sklic na prejšnjo izjavo o združljivosti sistema ETCS in radijskega sistema za komponento interoperabilnosti (kjer je primerno)

[da/ne]

Dne:

[datum DD. MM. LLLL]

Podpis vložnika:

[ime, priimek]

Dodatek D

Ta dodatek vsebuje predlogo za opis pogojev, omejitev in dodanih funkcij.

Dokument, v katerem sta opisani predloga in njena uporaba, je na spletni strani Agencije v razdelku o ERTMS.

Dodatek E

Seznam harmoniziranih besedilnih navedb in sporočil, prikazanih na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS

Preglednica E1

Seznam harmoniziranih besedilnih navedb in sporočil, prikazanih na vmesniku med strojevodjo in strojem ETCS

| Identifikacijska številka | Besedilna navedba/sporočilo |
| --- | --- |
| 1 | Potrditev |
| 2 | Adhezija |
| 3 | Neprodušen |
| 4 | Podatki o ATO |
| 5 | Vnos podatkov o ATO končan? |
| 6 | Prikaz podatkov o ATO |
| 7 | ATO potrebuje podatke |
| 8 | Izbirnik ATO |
| 9 | Kategorija osne obremenitve |
| 10 | Napaka pri branju balize |
| 11 | Preprečitev odziva BMM |
| 12 | Odstotek zaviranja |
| 13 | Svetlost |
| 14 | Napaka v komunikaciji |
| 15 | Stik z zadnjim RBC |
| 16 | Nadaljuj v načinu SM |
| 17 | Podatki |
| 18 | Prikaz podatkov |
| 19 | Izbriši |
| 20 | ID strojevodje |
| 21 | Zaustavitev v sili |
| 22 | Konec vnosa podatkov |
| 23 | Vnos podatkov |
| 24 | Vnos podatkov o RBC |
| 25 | Vstop v način FS |
| 26 | Vstop v način OS |
| 27 | Vstop v način SM |
| 28 | Izhod iz premika |
| 29 | Izstop iz načina SM |
| 30 | Zagon načina SM |
| 31 | Jezik |
| 32 | Dolžina (m) |
| 33 | Stopnja |
| 34 | Nivojski prehod ni zavarovan |
| 35 | Nakladalni profil |
| 36 | Glavni |
| 37 | Ohrani premik |
| 38 | Najvišja dovoljena hitrost |
| 39 | NL ni več dovoljen |
| 40 | Ne |
| 41 | Ob prehodu med stopnjami ni bilo prejeto dovoljenje za vožnjo |
| 42 | Ni opisa proge |
| 43 | Tirnica ni spolzka |
| 44 | Nevodilen |
| 45 | Odometer okvarjen |
| 46 | Vklop |
| 47 | Različica upravljanega sistema |
| 48 | Ni več GC |
| 49 | Razveljavitev |
| 50 | Razdalja v načinu PT ni upoštevana |
| 51 | Radijski prenos podatkov |
| 52 | ID radijskega omrežja |
| 53 | Prijava v radijsko omrežje ni uspela |
| 54 | Podatki o RBC |
| 55 | Vnos podatkov o RBC končan? |
| 56 | ID RBC |
| 57 | Telefonska številka RBC |
| 58 | Preklic preprečitve odziva BMM |
| 59 | Odstranitev VBC |
| 60 | Vnos za odstranitev VBC končan? |
| 61 | Neprimerna pot – kategorija osne obremenitve |
| 62 | Neprimerna pot – nakladalni profil |
| 63 | Neprimerna pot – vlečni sistem |
| 64 | Nenadzorovan premik |
| 65 | Razdalja v načinu RV ni upoštevana |
| 66 | Varna dolžina sestave vlaka ni več na voljo |
| 67 | Izberi vrsto |
| 68 | Nastavitev VBC |
| 69 | Vnos za nastavitev VBC končan? |
| 70 | Nastavitve |
| 71 | SH zavrnjen |
| 72 | Zahteva za SH neuspešna |
| 73 | Nalog za zaustavitev SH |
| 74 | Premik |
| 75 | Spolzka tirnica |
| 76 | SM zavrnjen |
| 77 | Zahteva za SM neuspešna |
| 78 | Poseben |
| 79 | Izbor določenega vnosa podatkov |
| 80 | Razdalja v načinu SR ni upoštevana |
| 81 | Hitrost/razdalja v načinu SR |
| 82 | Vnos hitrosti/razdalje v načinu SR končan? |
| 83 | Nalog za zaustavitev SR |
| 84 | Stanje pripravljenosti |
| 85 | Zagon |
| 86 | Različica sistema |
| 87 | Okvara ob progi |
| 88 | Oprema ob progi ni združljiva |
| 89 | Kategorija vlaka |
| 90 | Podatki o vlaku |
| 91 | Podatki o vlaku spremenjeni |
| 92 | Vnos podatkov o vlaku končan? |
| 93 | Celovitost vlaka |
| 94 | Vlak je zavrnjen |
| 95 | Številka vlaka |
| 96 | Vrsta vlaka |
| 97 | Nedovoljen prevoz točke EOA/LOA |
| 98 | Uporabi kratko številko |
| 99 | Potrditev podatkov ATO |
| 100 | Potrditev podatkov [naziv NTC] |
| 101 | Potrditev odstranitve VBC |
| 102 | Potrditev nastavitve VBC |
| 103 | Potrditev podatkov o vlaku |
| 104 | Koda nastavitve VBC [n] |
| 105 | Koda VBC |
| 106 | Glasnost |
| 107 | Da |
| 108 | Zahteva [naziv NTC] za zaviranje |
| 109 | Vnos podatkov [naziv NTC] končan? |
| 110 | [naziv NTC] ni uspelo |
| 111 | [naziv NTC] ni na voljo |
| 112 | [naziv NTC] potrebuje podatke |

Identifikacijska številka

Besedilna navedba/sporočilo

1

Potrditev

2

Adhezija

3

Neprodušen

4

Podatki o ATO

5

Vnos podatkov o ATO končan?

6

Prikaz podatkov o ATO

7

ATO potrebuje podatke

8

Izbirnik ATO

9

Kategorija osne obremenitve

10

Napaka pri branju balize

11

Preprečitev odziva BMM

12

Odstotek zaviranja

13

Svetlost

14

Napaka v komunikaciji

15

Stik z zadnjim RBC

16

Nadaljuj v načinu SM

17

Podatki

18

Prikaz podatkov

19

Izbriši

20

ID strojevodje

21

Zaustavitev v sili

22

Konec vnosa podatkov

23

Vnos podatkov

24

Vnos podatkov o RBC

25

Vstop v način FS

26

Vstop v način OS

27

Vstop v način SM

28

Izhod iz premika

29

Izstop iz načina SM

30

Zagon načina SM

31

Jezik

32

Dolžina (m)

33

Stopnja

34

Nivojski prehod ni zavarovan

35

Nakladalni profil

36

Glavni

37

Ohrani premik

38

Najvišja dovoljena hitrost

39

NL ni več dovoljen

40

Ne

41

Ob prehodu med stopnjami ni bilo prejeto dovoljenje za vožnjo

42

Ni opisa proge

43

Tirnica ni spolzka

44

Nevodilen

45

Odometer okvarjen

46

Vklop

47

Različica upravljanega sistema

48

Ni več GC

49

Razveljavitev

50

Razdalja v načinu PT ni upoštevana

51

Radijski prenos podatkov

52

ID radijskega omrežja

53

Prijava v radijsko omrežje ni uspela

54

Podatki o RBC

55

Vnos podatkov o RBC končan?

56

ID RBC

57

Telefonska številka RBC

58

Preklic preprečitve odziva BMM

59

Odstranitev VBC

60

Vnos za odstranitev VBC končan?

61

Neprimerna pot – kategorija osne obremenitve

62

Neprimerna pot – nakladalni profil

63

Neprimerna pot – vlečni sistem

64

Nenadzorovan premik

65

Razdalja v načinu RV ni upoštevana

66

Varna dolžina sestave vlaka ni več na voljo

67

Izberi vrsto

68

Nastavitev VBC

69

Vnos za nastavitev VBC končan?

70

Nastavitve

71

SH zavrnjen

72

Zahteva za SH neuspešna

73

Nalog za zaustavitev SH

74

Premik

75

Spolzka tirnica

76

SM zavrnjen

77

Zahteva za SM neuspešna

78

Poseben

79

Izbor določenega vnosa podatkov

80

Razdalja v načinu SR ni upoštevana

81

Hitrost/razdalja v načinu SR

82

Vnos hitrosti/razdalje v načinu SR končan?

83

Nalog za zaustavitev SR

84

Stanje pripravljenosti

85

Zagon

86

Različica sistema

87

Okvara ob progi

88

Oprema ob progi ni združljiva

89

Kategorija vlaka

90

Podatki o vlaku

91

Podatki o vlaku spremenjeni

92

Vnos podatkov o vlaku končan?

93

Celovitost vlaka

94

Vlak je zavrnjen

95

Številka vlaka

96

Vrsta vlaka

97

Nedovoljen prevoz točke EOA/LOA

98

Uporabi kratko številko

99

Potrditev podatkov ATO

100

Potrditev podatkov [naziv NTC]

101

Potrditev odstranitve VBC

102

Potrditev nastavitve VBC

103

Potrditev podatkov o vlaku

104

Koda nastavitve VBC [n]

105

Koda VBC

106

Glasnost

107

Da

108

Zahteva [naziv NTC] za zaviranje

109

Vnos podatkov [naziv NTC] končan?

110

[naziv NTC] ni uspelo

111

[naziv NTC] ni na voljo

112

[naziv NTC] potrebuje podatke

Dodatek F (81)

Odprte točke

| Odprta točka | Opombe |
| --- | --- |
| Zahteve glede zanesljivosti/razpoložljivosti | Pogost pojav poslabšanih razmer, ki jih povzročajo okvare opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo, bo zmanjšal varnost sistema. Glej točko 4.2.1.2. |

Odprta točka

Opombe

Zahteve glede zanesljivosti/razpoložljivosti

Pogost pojav poslabšanih razmer, ki jih povzročajo okvare opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo, bo zmanjšal varnost sistema. Glej točko 4.2.1.2.

Dodatek G

Delna izpolnitev

Ne glede na možnosti, dovoljene v tej TSI, npr. v točki 7.3.2 ali podsklopu 34, je možno odstopanje od te TSI, če skladnost z določbami točke 6.1.1.2 in odstopanje ustrezata eni od spodaj navedenih kategorij in sta omejena na opredeljene primere v spodnji preglednici:

| (1) | funkcije, ki zahtevajo nadgradnjo obstoječih naprav, ki bi ogrozila ekonomsko upravičenost projekta v zvezi z nadgradnjo že odobrene strojne opreme, nameščene v vozilih; |
| --- | --- |

(1)

funkcije, ki zahtevajo nadgradnjo obstoječih naprav, ki bi ogrozila ekonomsko upravičenost projekta v zvezi z nadgradnjo že odobrene strojne opreme, nameščene v vozilih;

| (2) | funkcije, vključene v različici 2.2 in 3.0 sistema, začasno niso izvedene, dokler manjkajoče funkcije niso potrebne za predvideno območje uporabe, če bi se take funkcije začele izvajati, ko je izpolnjen prvi od naslednjih pogojev:






  (a) | če za izvajanje manjkajoče funkcije ni potrebno dovoljenje: ob naslednji priložnosti, ko je popravek napake obvezen v skladu s preglednico B1.1, vrstica 1 in nikakor pred 1. 1. 2026; |
| --- | --- | --- |

(2)

funkcije, vključene v različici 2.2 in 3.0 sistema, začasno niso izvedene, dokler manjkajoče funkcije niso potrebne za predvideno območje uporabe, če bi se take funkcije začele izvajati, ko je izpolnjen prvi od naslednjih pogojev:

(a)

če za izvajanje manjkajoče funkcije ni potrebno dovoljenje: ob naslednji priložnosti, ko je popravek napake obvezen v skladu s preglednico B1.1, vrstica 1 in nikakor pred 1. 1. 2026;

| (b) | če je za izvajanje manjkajoče funkcije potrebno dovoljenje: ob naslednji ponovni izdaji dovoljenja, ki izhaja iz druge spremembe sistema zaščite vlaka (ETCS) na vozilu; |
| --- | --- |

(b)

če je za izvajanje manjkajoče funkcije potrebno dovoljenje: ob naslednji ponovni izdaji dovoljenja, ki izhaja iz druge spremembe sistema zaščite vlaka (ETCS) na vozilu;

| (c) | ob naslednji nadgradnji na višjo različico dela zaščite vlaka sistema ETCS. |
| --- | --- |

(c)

ob naslednji nadgradnji na višjo različico dela zaščite vlaka sistema ETCS.

Do začetka izvajanja popolnih funkcionalnosti različic sistema 2.2 in 3.0 se ta vozila opredelijo kot različica sistema 2.1 oziroma 2.2.

| (3) | podsklop 34, možnosti na ravni komponent interoperabilnosti: če so funkcionalno pomembne za izključitev nekaterih signalov ali funkcij







  Delna izpolnitev zahteve TSI | Pogoji in blažilni ukrepi | Področje uporabe delne izpolnitve |
| --- | --- | --- | --- |
| SUBSET-091: varnostne zahteve, ki vodijo do DMI SIL 2, se ne smejo izvajati. | S tem povezane nevarnosti, povezane z varnostnimi zahtevami, ki vodijo do DMI SIL 2, se ublažijo z ustreznimi ukrepi. | Dovoljeno samo v primeru nadgradnje obstoječega dela ETCS (z DMI SIL 0). |
| Nekatere nove funkcionalnosti, vključene v to TSI, so izključene iz obsegov opreme na vozilu do 2.1 in 2.2. Ti zmanjšani obsegi bodo določeni v podsklopu SUBSET-153. | Opomba: | Posamezne rešitve zahtev za spremembo, ki so izključene, so objavljene na spletišču ERA, da se začasno razvijejo obsegi opreme v vozilu do 2.1 in do 2.2. Po objavi podsklopa SUBSET-153 vozilo posodobi svoje produkte, če niso skladni s konsolidiranimi specifikacijami v skladu s prehodno klavzulo o delni izpolnitvi iz preglednice B.1. |

(3)

podsklop 34, možnosti na ravni komponent interoperabilnosti: če so funkcionalno pomembne za izključitev nekaterih signalov ali funkcij

Delna izpolnitev zahteve TSI

Pogoji in blažilni ukrepi

Področje uporabe delne izpolnitve

SUBSET-091: varnostne zahteve, ki vodijo do DMI SIL 2, se ne smejo izvajati.

S tem povezane nevarnosti, povezane z varnostnimi zahtevami, ki vodijo do DMI SIL 2, se ublažijo z ustreznimi ukrepi.

Dovoljeno samo v primeru nadgradnje obstoječega dela ETCS (z DMI SIL 0).

Nekatere nove funkcionalnosti, vključene v to TSI, so izključene iz obsegov opreme na vozilu do 2.1 in 2.2. Ti zmanjšani obsegi bodo določeni v podsklopu SUBSET-153.

Opomba:

Posamezne rešitve zahtev za spremembo, ki so izključene, so objavljene na spletišču ERA, da se začasno razvijejo obsegi opreme v vozilu do 2.1 in do 2.2. Po objavi podsklopa SUBSET-153 vozilo posodobi svoje produkte, če niso skladni s konsolidiranimi specifikacijami v skladu s prehodno klavzulo o delni izpolnitvi iz preglednice B.1.

Naslednje funkcije na vozilu, ki vplivajo na različico sistema ETCS na vozilu, so izključene iz zmanjšanega obsega opreme na vozilu do 2.1:

| | CR968, CR988; CR1238, CR1244, CR1302; CR1344, CR1346, CR1350; CR1359, CR1363, CR1367; CR1374, CR1375, CR1379; CR1397. |
| --- | --- |

CR968, CR988; CR1238, CR1244, CR1302; CR1344, CR1346, CR1350; CR1359, CR1363, CR1367; CR1374, CR1375, CR1379; CR1397.

Naslednje funkcije na vozilu, ki vplivajo na različico sistema ETCS na vozilu, so izključene iz zmanjšanega obsega opreme na vozilu do 2.2:

| | CR968;CR988; CR1244, CR1302, CR1344; CR1346, CR1350, CR1359; CR1363, CR1367, CR1374; CR1375, CR1379, CR1397. |
| --- | --- |

CR968;CR988; CR1244, CR1302, CR1344; CR1346, CR1350, CR1359; CR1363, CR1367, CR1374; CR1375, CR1379, CR1397.

Podsklop 34: možnosti, ki so na voljo na ravni podsistema, so na voljo tudi na ravni komponent interoperabilnosti.

Funkcionalnost ne bo potrebna za popolnoma interoperabilno obratovanje vozila.

Za komponente interoperabilnosti se ne zahteva, da vključujejo funkcionalnosti, povezane z električno vleko, če so zasnovane za vozila z motorji, neodvisnimi od vozne mreže.

Dodatek H

V tem dodatku je navedena predloga za nacionalni izvedbeni načrt.

LETO IZDAJE

NACIONALNI IZVEDBENI NAČRT

[DRŽAVA ČLANICA]

Kazalo

| 1. | PREDSTAVITEV SPLOŠNE MIGRACIJSKE STRATEGIJE | 522 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | SPLOŠNI OKVIRNI OPIS TRENUTNEGA STANJA | 522 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Okvirni opis sistemov razreda A, ATO in dela za zaznavanje vlaka | 522 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Trenutno stanje uvajanja za sisteme razreda A, ATO in dela za zaznavanje vlaka | 522 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Koristi za vidike zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti. | 531 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Veljavne obvezne zahteve na vozilu | 531 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Trenutno stanje uvajanja podsistemov CCS na vozilu. | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | informacije o tipu ESC/RSC, povezanem s progami in dejavnostmi za integracijo ob progi/na vozilu. | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Informacije o čezmejnih progah | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Informacije o vozliščih | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.7.

| 2.2. | Okvirni opis sistemov razreda B | 532 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Trenutno stanje za sisteme razreda B | 533 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Ukrepi, sprejeti za zagotovitev pogojev odprtega trga | 537 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 3. | STRATEGIJA TEHNIČNEGA PREHODA | 537 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Strategija tehničnega prehoda za del ETCS | 537 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Strategija za posodobitev osnovne konfiguracije in ravni | 539 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | Strategija tehničnega prehoda za radijski del | 540 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Strategija tehničnega prehoda za del ATO | 544 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Strategija tehničnega prehoda za del zaznavanja vlaka | 546 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Strategija prehoda za posebne primere | 548 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Strategija tehničnega prehoda za podsisteme CCS na vozilu | 548 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | FINANČNI PODATKI ZA SISTEME OB PROGI IN NA VOZILU | 548 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | NAČRTOVANJE | 548 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Načrtovanje dela za zaščito vlaka | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Datumi začetka obratovanja sistema ETCS | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Izločitev iz uporabe sistemov zaščite vlaka razreda B | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Informacije o čezmejnih progah | 549 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Informacije o vozliščih | 549 |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

| 5.2. | Načrtovanje radijskega dela | 549 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Datumi začetka obratovanja sistema GSM-R | 549 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Izločitev iz uporabe radijskih sistemov razreda B | 550 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Datumi začetka obratovanja sistema FRMCS | 551 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Izločanje iz uporabe sistema GSM-R | 551 |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Informacije o čezmejnih progah | 552 |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Informacije o vozliščih | 552 |
| --- | --- | --- |

5.2.6.

| 5.3. | Načrtovanje dela ATO | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Informacije o čezmejnih progah | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Informacije o vozliščih | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Načrtovanje dela za zaznavanje vlaka | 552 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Informacije o čezmejnih progah | 553 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Informacije o vozliščih | 553 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Načrtovanje podsistemov CCS na vozilu | 553 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Informacije o čezmejnih vozilih | 553 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 6. | NOVE OBVEZNE ZAHTEVE ZA SISTEME NA VOZILU | 553 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   PREDSTAVITEV SPLOŠNE MIGRACIJSKE STRATEGIJE

[V tem razdelku lahko država članica opiše splošno strategijo uvajanja.]

2.   SPLOŠNI OKVIRNI OPIS TRENUTNEGA STANJA

2.1   Okvirni opis sistemov razreda A, ATO in dela za zaznavanje vlaka

2.1.1   Trenutno stanje uvajanja za sisteme razreda A, ATO in dela za zaznavanje vlaka

[V tem razdelku morajo biti navedena dejstva in številke o trenutnem stanju nameščenih sistemov razreda A (zaščita vlakov in radijska oprema), ATO in sistemov za zaznavanje vlaka.

Te informacije bi bilo treba zagotoviti vključno z zemljevidom in preglednico ustreznih informacij s trenutnim stanjem uvajanja za vsakega od sistemov.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

–   Trenutno stanje uvajanja za sistem zaščite vlakov razreda A

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja ETCS.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja ETCS.]

Slika 1

Trenutno stanje uvajanja ETCS

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja ETCS. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali ETCS že obratuje ali pa je samo nameščen, vendar še ne deluje.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se ETCS vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja ETCS. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali ETCS že obratuje ali pa je samo nameščen, vendar še ne deluje.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se ETCS vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Preglednica 1

Trenutno stanje uvajanja ETCS

| ID | Proga | Trenutno stanje uvajanja | Zavezujoči rok za uporabo ETCS | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja ETCS | Dolžina | Stopnje | Osnovna konfiguracija in različica sistema |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja ETCS na progi. ETCS v obratovanju/ETCS nameščen] | [Za proge, na katerih ETCS že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja ETCS.] | [Tukaj navedite skrajni rok za opremljenost proge z ETCS, določen s predpisi EU.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite stopnje ETCS, ki se izvajajo.] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo in različico sistema ETCS, ki se izvaja.] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Proga

Trenutno stanje uvajanja

Zavezujoči rok za uporabo ETCS

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja ETCS

Dolžina

Stopnje

Osnovna konfiguracija in različica sistema

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja ETCS na progi. ETCS v obratovanju/ETCS nameščen]

[Za proge, na katerih ETCS že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja ETCS.]

[Tukaj navedite skrajni rok za opremljenost proge z ETCS, določen s predpisi EU.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite stopnje ETCS, ki se izvajajo.]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo in različico sistema ETCS, ki se izvaja.]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

–   Trenutno stanje uvajanja sistema ATO

[Ta točka je obvezna le v primeru, če se je uvajanje sistema ATO že začelo.]

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja sistema ATO.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja sistema ATO.]

Slika 2

Trenutno stanje uvajanja sistema ATO

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja sistema ATO. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem ATO že obratuje ali pa je samo nameščen, vendar še ne obratuje.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se sistem ATO vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja sistema ATO. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem ATO že obratuje ali pa je samo nameščen, vendar še ne obratuje.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se sistem ATO vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Preglednica 2

Trenutno stanje uvajanja sistema ATO

| ID | Proga | Trenutno stanje uvajanja sistema ATO | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja sistema ATO | Dolžina | Osnovna konfiguracija | Drugi pomembni vidiki uvajanja sistema ATO (na primer GoA) |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge] | [Tukaj navedite naziv proge] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema ATO na progi. ATO v obratovanju/sistem ATO nameščen.] | [Za proge, na katerih sistem ATO že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja sistema ATO.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema ATO.] | [Tukaj navedite...] | [Po potrebi tukaj navedite dodatne pripombe] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Proga

Trenutno stanje uvajanja sistema ATO

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja sistema ATO

Dolžina

Osnovna konfiguracija

Drugi pomembni vidiki uvajanja sistema ATO (na primer GoA)

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge]

[Tukaj navedite naziv proge]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema ATO na progi. ATO v obratovanju/sistem ATO nameščen.]

[Za proge, na katerih sistem ATO že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja sistema ATO.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema ATO.]

[Tukaj navedite...]

[Po potrebi tukaj navedite dodatne pripombe]

–   Trenutno stanje uvajanja radijskega sistema razreda A

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja radijskega sistema razreda A.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja radijskega sistema razreda A.]

Slika 3

Trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem GSM-R že deluje ali pa je samo nameščen, vendar še ne deluje.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se sistem GSM-R vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem GSM-R že deluje ali pa je samo nameščen, vendar še ne deluje.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se sistem GSM-R vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Slika 4

Trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS

| [V ta prazni prostor dodajte zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem FRMCS že deluje ali pa je samo nameščen, vendar še ne deluje.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se sistem FRMCS vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.


  [ta zemljevid je obvezen le v primeru, če se je uvajanje sistema FRMCS že začelo] |
| --- |

[V ta prazni prostor dodajte zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem FRMCS že deluje ali pa je samo nameščen, vendar še ne deluje.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se sistem FRMCS vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.

[ta zemljevid je obvezen le v primeru, če se je uvajanje sistema FRMCS že začelo]

Preglednica 3

Trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R

| | | Trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ID | Proga | Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja sistema GSM-R | Dolžina | Glasovni GSM-R/podatkovni GSM-R | Osnovna konfiguracija |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R na progi. GSM-R v obratovanju/GSM-R nameščen | [Za proge, na katerih radijski sistem GSM-R že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja radijskega sistema razreda A.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite, ali je nameščen glasovni ali podatkovni sistem GSM-R.] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema GSM-R.] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R

Dodatne informacije

Opomba

ID

Proga

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja sistema GSM-R

Dolžina

Glasovni GSM-R/podatkovni GSM-R

Osnovna konfiguracija

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R na progi. GSM-R v obratovanju/GSM-R nameščen

[Za proge, na katerih radijski sistem GSM-R že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja radijskega sistema razreda A.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite, ali je nameščen glasovni ali podatkovni sistem GSM-R.]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema GSM-R.]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

Preglednica 4

Trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS

| | | Trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ID | Proga | Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja sistema FRMCS | Dolžina | Stanje GSM-R | Osnovna konfiguracija |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS na progi. FRMCS v obratovanju/FRMCS nameščen] | [Za proge, na katerih radijski sistem FRMCS že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja radijskega sistema razreda A.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite stanje proge v zvezi z GSM-R. GSM-R v obratovanju/GSM-R ne obratuje] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema FRMCS.] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS

Dodatne informacije

Opomba

ID

Proga

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja sistema FRMCS

Dolžina

Stanje GSM-R

Osnovna konfiguracija

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS na progi. FRMCS v obratovanju/FRMCS nameščen]

[Za proge, na katerih radijski sistem FRMCS že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja radijskega sistema razreda A.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite stanje proge v zvezi z GSM-R. GSM-R v obratovanju/GSM-R ne obratuje]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema FRMCS.]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

[Preglednica 4: Trenutno stanje uvajanja sistema FRMCS je obvezna le v primeru, če se je uvajanje sistema FRMCS že začelo.]

–   Trenutno stanje uvajanja za sistema zaščite vlakov v skladu s TSI

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z uvajanjem zaznavanja vlaka, skladnega s TSI.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z uvajanjem zaznavanja vlaka, skladnega s TSI.]

Slika 5

Trenutno stanje uvajanja ZAZNAVANJA VLAKA, SKLADNEGA S TSI

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, že deluje ali pa je samo nameščeno, vendar še ne deluje.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se zaznavanje vlaka, skladno s TSI, vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid, ki prikazuje trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI. Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, že deluje ali pa je samo nameščeno, vendar še ne deluje.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se zaznavanje vlaka, skladno s TSI, vsaj že namešča, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Preglednica 5

Trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI

| ID | Proga | Trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlakov v skladu s TSI | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI | Dolžina | [Drugi pomembni vidiki uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI] |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI. Zaznavanje vlaka, skladno s TSI, v obratovanju/zaznavanje vlaka, skladno s TSI, nameščeno] | [Za proge z zaznavanjem vlaka, skladnim s TSI, ki že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite ...] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

ID

Proga

Trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlakov v skladu s TSI

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI

Dolžina

[Drugi pomembni vidiki uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI]

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI. Zaznavanje vlaka, skladno s TSI, v obratovanju/zaznavanje vlaka, skladno s TSI, nameščeno]

[Za proge z zaznavanjem vlaka, skladnim s TSI, ki že obratuje. Tukaj navedite datum začetka obratovanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite ...]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

2.1.2   Koristi za vidike zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti.

[Ta razdelek naj vključuje informacije o koristih, ki jih zagotavljajo sistemi razreda A (tako sistemi za zaščito vlaka kot radijski sistemi), sistemi ATO in sistemi za zaznavanje vlaka v zvezi z zmogljivostjo, varnostjo, zanesljivostjo in učinkovitostjo.

Zaradi popolnosti naj razdelek vključuje metodo, uporabljeno za merjenje koristi, ter dejstva in številke glede učinkov.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

| [Tukaj navedite opis metod/kazalnikov, ki se uporabljajo za merjenje koristi glede zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti.] |
| --- |

[Tukaj navedite opis metod/kazalnikov, ki se uporabljajo za merjenje koristi glede zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti.]

Preglednica 6

Pričakovane koristi glede zmogljivosti, varnosti, zanesljivosti in učinkovitosti

| Koristi | učinki na sistem | socialni učinki | deležniki |
| --- | --- | --- | --- |
| Zmogljivost | [Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z zmogljivostjo.


  Na primer: % skrajšanje časa vožnje na vlak, % skrajšanje časovnega intervala ...] | [Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z zmogljivostjo.


  Na primer: ure potovanja na leto, ki jih prihranijo vsi potniki.] | [Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.] |
| Varnost | [Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z varnostjo.


  Na primer: % zmanjšanja neupoštevanja signala za nevarnost (SPAD).] | [Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z varnostjo.


  Na primer: zmanjšanje števila smrtnih žrtev na leto.] | [Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.] |
| Zanesljivost | [Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z zanesljivostjo.


  Na primer: % zmanjšanja zamud vlakov zaradi napak v delovanju.] | [Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z zanesljivostjo.


  Na primer: zmanjšanje pričakovanega števila izgubljenih ur potnikov.] | [Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.] |
| Učinkovitost | [Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z učinkovitostjo.] | [Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z učinkovitostjo.] | [Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.] |
| ... | ... | ... | |

Koristi

učinki na sistem

socialni učinki

deležniki

Zmogljivost

[Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z zmogljivostjo.

Na primer: % skrajšanje časa vožnje na vlak, % skrajšanje časovnega intervala ...]

[Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z zmogljivostjo.

Na primer: ure potovanja na leto, ki jih prihranijo vsi potniki.]

[Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.]

Varnost

[Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z varnostjo.

Na primer: % zmanjšanja neupoštevanja signala za nevarnost (SPAD).]

[Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z varnostjo.

Na primer: zmanjšanje števila smrtnih žrtev na leto.]

[Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.]

Zanesljivost

[Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z zanesljivostjo.

Na primer: % zmanjšanja zamud vlakov zaradi napak v delovanju.]

[Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z zanesljivostjo.

Na primer: zmanjšanje pričakovanega števila izgubljenih ur potnikov.]

[Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.]

Učinkovitost

[Tukaj vstavite kazalnike učinka na sistem v zvezi z učinkovitostjo.]

[Tukaj vstavite kazalnike socialnega učinka v zvezi z učinkovitostjo.]

[Tukaj navedite deležnike, ki so izrazili potrebo, in dogovore, sklenjene v državah članicah za izražene potrebe.]

...

...

...

[Seznam koristi in učinkov se lahko prilagodi glede na analizo, ki jo izvedejo države članice.]

2.1.3   Veljavne obvezne zahteve na vozilu

[Ta razdelek naj vključuje sklic na veljavno nacionalno zakonodajo, ki ureja zahteve za podsistem CCS na vozilu. Če se te zahteve razlikujejo za različne proge v omrežju, je treba jasno opredeliti, katere zahteve se uporabljajo v posameznem primeru.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutno nacionalno pravno podlago glede zahtev za CCS na vozilu.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutno nacionalno pravno podlago glede zahtev za CCS na vozilu.]

Preglednica 7

Informacije o investicijskem načrtu

| Leto | Deležnik | Ukrep |
| --- | --- | --- |
| [Tukaj navedite leto, v katerem bo investicija izvedena.] | [Tukaj navedite, kateri deležniki bodo izvedli investicijo.] | [Tukaj navedite, kateri ukrepi so predvideni s to investicijo.] |
| | | |
| | | |
| | | |

Leto

Deležnik

Ukrep

[Tukaj navedite leto, v katerem bo investicija izvedena.]

[Tukaj navedite, kateri deležniki bodo izvedli investicijo.]

[Tukaj navedite, kateri ukrepi so predvideni s to investicijo.]

Preglednica 8:

Trenutne zahteve za podsistem CCS na vozilu

| Geografsko področje uporabe | Sklic na veljavno nacionalno zakonodajo, ki ureja zahteve za podsistem CCS na vozilu |
| --- | --- |
| [Tukaj navedite geografsko območje, na katerem se trenutno uporabljajo posebne zahteve. Na primer: celotno omrežje ali določene proge. | [Tukaj navedite zakonodajni sklic na zahteve za podsistem CCS v vozilu ali navedite ustrezno zahtevo. |
| | |
| | |
| | |

Geografsko področje uporabe

Sklic na veljavno nacionalno zakonodajo, ki ureja zahteve za podsistem CCS na vozilu

[Tukaj navedite geografsko območje, na katerem se trenutno uporabljajo posebne zahteve. Na primer: celotno omrežje ali določene proge.

[Tukaj navedite zakonodajni sklic na zahteve za podsistem CCS v vozilu ali navedite ustrezno zahtevo.

2.1.4   Trenutno stanje uvajanja podsistemov CCS na vozilu.

[Ta razdelek naj vključuje dejstva in podatke o trenutnem stanju podsistemov CCS na vozilu na podlagi razpoložljivih informacij]

2.1.5   Informacije o tipu ESC/RSC, povezanem s progami in dejavnostmi za integracijo ob progi/na vozilu.

[Ta razdelek naj vključuje trenutno stanje tipov ESC/RSC, če obstajajo.]

2.1.6   Informacije o čezmejnih progah

[V tem razdelku naj bo navedeno trenutno stanje na čezmejnih progah.]

2.1.7   Informacije o vozliščih

[V tem razdelku naj bo navedeno trenutno stanje na vozliščih.]

2.2   Okvirni opis sistemov razreda B

[Ta razdelek ne bo obvezen v tistih državah članicah, ki so že zaključile izločanje iz uporabe razreda B.]

2.2.1   Trenutno stanje za sisteme razreda B

[Ta razdelek naj vključuje okvirni opis trenutnega stanja sistemov razreda B in njihove ekonomske življenjske dobe. Zaradi popolnosti naj vključuje vsaj:

| — | okvirni opis nameščenih sistemov razreda B, |
| --- | --- |

—

okvirni opis nameščenih sistemov razreda B,

| — | preostalo ekonomsko življenjsko dobo obstoječih sistemov razreda B. |
| --- | --- |

—

preostalo ekonomsko življenjsko dobo obstoječih sistemov razreda B.

Navedejo se podatki o trenutno nameščenem sistemu razreda B za vsako progo, vključno z zemljevidom in preglednico z ustreznimi informacijami.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

–   Trenutno stanje za sistem zaščite vlakov razreda B

| [Tukaj vstavite obrazložitveno besedilo za različne sisteme zaščite vlaka razreda B, ki so trenutno nameščeni, in preostalo ekonomsko življenjsko dobo vsakega od njih. |
| --- |

[Tukaj vstavite obrazložitveno besedilo za različne sisteme zaščite vlaka razreda B, ki so trenutno nameščeni, in preostalo ekonomsko življenjsko dobo vsakega od njih.

Slika 6

Nameščeni sistem zaščite vlaka razreda B

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid, na katerem so prikazane preostale proge, na katerih je trenutno še nameščen sistem zaščite vlaka razreda B.


  Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem zaščite vlaka razreda B še vedno obratuje, je nameščen, vendar ne obratuje, ali pa že poteka izločanje iz uporabe. Če obstaja več kot en obstoječi sistem zaščite vlaka razreda B, naj bodo na zemljevidu prikazani tudi sistemi razreda B, nameščeni na posameznih progah.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je še nameščen sistem zaščite vlaka razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid, na katerem so prikazane preostale proge, na katerih je trenutno še nameščen sistem zaščite vlaka razreda B.

Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali sistem zaščite vlaka razreda B še vedno obratuje, je nameščen, vendar ne obratuje, ali pa že poteka izločanje iz uporabe. Če obstaja več kot en obstoječi sistem zaščite vlaka razreda B, naj bodo na zemljevidu prikazani tudi sistemi razreda B, nameščeni na posameznih progah.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je še nameščen sistem zaščite vlaka razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Preglednica 9

Nameščeni sistemi zaščite vlaka razreda B

| ID | Proga | Trenutno stanje | Dolžina | Nameščeni sistem zaščite vlaka razreda B | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje sistema zaščite vlaka razreda B na progi. V obratovanju/nameščeno, vendar ne obratuje/izločanje iz obratovanja.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite nameščeni sistem zaščite vlaka razreda B.] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Proga

Trenutno stanje

Dolžina

Nameščeni sistem zaščite vlaka razreda B

Opomba

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje sistema zaščite vlaka razreda B na progi. V obratovanju/nameščeno, vendar ne obratuje/izločanje iz obratovanja.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite nameščeni sistem zaščite vlaka razreda B.]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

–   Trenutno stanje za radijski sistem razreda B

| [Tukaj vstavite obrazložitveno besedilo za različne radijske sisteme razreda B, ki so trenutno nameščeni, in preostalo ekonomsko življenjsko dobo vsakega od njih.] |
| --- |

[Tukaj vstavite obrazložitveno besedilo za različne radijske sisteme razreda B, ki so trenutno nameščeni, in preostalo ekonomsko življenjsko dobo vsakega od njih.]

Slika 7

Nameščeni radijski sistemi razreda B

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid, na katerem so prikazane preostale proge, na katerih je trenutno še nameščen radijski sistem razreda B.


  Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali radijski sistem razreda B še vedno obratuje, je nameščen, vendar ne obratuje, ali pa že poteka izločanje iz uporabe. Če obstaja več kot en obstoječi radijski sistem razreda B, naj bodo na zemljevidu prikazani tudi sistemi razreda B, nameščeni na posameznih progah.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je še nameščen radijski sistem razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid, na katerem so prikazane preostale proge, na katerih je trenutno še nameščen radijski sistem razreda B.

Na zemljevidu naj bo jasno označeno, ali radijski sistem razreda B še vedno obratuje, je nameščen, vendar ne obratuje, ali pa že poteka izločanje iz uporabe. Če obstaja več kot en obstoječi radijski sistem razreda B, naj bodo na zemljevidu prikazani tudi sistemi razreda B, nameščeni na posameznih progah.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je še nameščen radijski sistem razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Preglednica 10

Nameščeni radijski sistemi razreda B

| ID | Proga | Trenutno stanje | Dolžina | Nameščeni radijski sistem razreda B | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje radijskega sistema razreda B na progi. V obratovanju/nameščeno, vendar ne obratuje/izločanje iz obratovanja.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite nameščeni radijski sistem razreda B.] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Proga

Trenutno stanje

Dolžina

Nameščeni radijski sistem razreda B

Opomba

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje radijskega sistema razreda B na progi. V obratovanju/nameščeno, vendar ne obratuje/izločanje iz obratovanja.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite nameščeni radijski sistem razreda B.]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

2.2.2   Ukrepi, sprejeti za zagotovitev pogojev odprtega trga

[Ta razdelek naj vključuje opis ukrepa, sprejetega za zagotovitev pogojev odprtega trga za obstoječe sisteme razreda B, kot so opredeljeni v odstavku 7.2.3.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

| Ta razdelek naj vključuje posebne ukrepe, sprejete za zagotovitev pogojev odprtega trga za obstoječe sisteme razreda B v omrežju, kot so opredeljeni v odstavku 7.2.3. V predloženih informacijah se jasno opredeli posebni ukrep za vsakega od nameščenih sistemov razreda B, tj. vključijo se vsaj naslednji podatki:







  — | vrsta produkta razreda B in/ali specifikacije, ki so javno na voljo za integracijo s katero koli opremo ETCS na vozilu na obstoječih tirnih vozilih. |
| --- | --- |

Ta razdelek naj vključuje posebne ukrepe, sprejete za zagotovitev pogojev odprtega trga za obstoječe sisteme razreda B v omrežju, kot so opredeljeni v odstavku 7.2.3. V predloženih informacijah se jasno opredeli posebni ukrep za vsakega od nameščenih sistemov razreda B, tj. vključijo se vsaj naslednji podatki:

—

vrsta produkta razreda B in/ali specifikacije, ki so javno na voljo za integracijo s katero koli opremo ETCS na vozilu na obstoječih tirnih vozilih.

| — | Ukrep, sprejet za zagotovitev razpoložljivosti produkta in/ali specifikacije razreda B. |
| --- | --- |

—

Ukrep, sprejet za zagotovitev razpoložljivosti produkta in/ali specifikacije razreda B.

| — | Potrditev razpoložljivosti funkcionalnih specifikacij in specifikacij vmesnikov. Vključno s povezavo do specifikacij. |
| --- | --- |

—

Potrditev razpoložljivosti funkcionalnih specifikacij in specifikacij vmesnikov. Vključno s povezavo do specifikacij.

| — | Če iz tehničnih ali komercialnih razlogov razpoložljivosti ni mogoče zagotoviti, navedite blažilne ukrepe.] |
| --- | --- |

—

Če iz tehničnih ali komercialnih razlogov razpoložljivosti ni mogoče zagotoviti, navedite blažilne ukrepe.]

3.   STRATEGIJA TEHNIČNEGA PREHODA

3.1   Strategija tehničnega prehoda za del ETCS

[Ta razdelek naj vključuje informacije in načrtovanje strategije tehnične migracije dela ETCS, vključno s stopnjo ETCS in različico sistema, ki se zahtevata za posamezno progo in omrežje.

Zaradi popolnosti naj bodo vključene vsaj naslednje informacije:

| — | razlogi za odločitev glede stopnje ETCS in različice sistema na vsaki progi ali tipu proge, |
| --- | --- |

—

razlogi za odločitev glede stopnje ETCS in različice sistema na vsaki progi ali tipu proge,

| — | strategija uvajanja; prekrivanje na vozilu ali prekrivanje ob progi, |
| --- | --- |

—

strategija uvajanja; prekrivanje na vozilu ali prekrivanje ob progi,

| — | preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovanja postavitve, stopnjo ETCS, različico sistema, datume načrtovanja za razgradnjo razreda B na progi in druge ustrezne informacije; preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih. |
| --- | --- |

—

preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovanja postavitve, stopnjo ETCS, različico sistema, datume načrtovanja za razgradnjo razreda B na progi in druge ustrezne informacije; preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih.

Proge, vključene v to preglednico, skupaj s progami, vključenimi v preglednico 1. Trenutno stanje uvajanja ETCS zajemajo vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

–   Opis izvedene rešitve

| [Tukaj navedite različne izvedene rešitve in posebne razloge za izbiro teh rešitev za omrežje ali za vsako vrsto proge.] |
| --- |

[Tukaj navedite različne izvedene rešitve in posebne razloge za izbiro teh rešitev za omrežje ali za vsako vrsto proge.]

–   Strategija uvajanja za izvedbo ETCS

| [Tukaj navedite podrobnosti strategije prehoda za izvedbo ETCS.


  Na primer: prekrivanje na vozilu ali prekrivanje ob progi, predvideni datumi, ko bo dovoljeno samo obratovanje vozil, opremljenih z ETCS... |
| --- |

[Tukaj navedite podrobnosti strategije prehoda za izvedbo ETCS.

Na primer: prekrivanje na vozilu ali prekrivanje ob progi, predvideni datumi, ko bo dovoljeno samo obratovanje vozil, opremljenih z ETCS...

–   Načrtovanje uvajanja ETCS in izločanja iz uporabe razreda B

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja ETCS in izločanja iz uporabe razreda B.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja ETCS in izločanja iz uporabe razreda B.]

Preglednica 11

Načrtovanje uvajanja ETCS in izločanja iz uporabe sistemov zaščite vlaka razreda B

| ID | Proga | Načrtovanje uvajanja ETCS | Načrtovanje izločanja iz uporabe sistemov zaščite vlaka razreda B | Dodatne informacije o uvajanju | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja ETCS | Zavezujoči rok za uporabo ETCS | Datumi, ko bo dovoljeno le obratovanje vozil, opremljenih z ETCS | Datumi, ko obratovanje sistemov razreda B ne bo več dovoljeno | Datumi izločitve iz uporabe sistemov razreda B | Dolžina | Stopnje | Osnovna konfiguracija in različica sistema | Vrsta ukrepa |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge] | [Tukaj navedite naziv proge] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja ETCS na progi. V gradnji/še ni v gradnji] | Tukaj navedite datum začetka obratovanja ETCS] | [Tukaj navedite skrajni rok za opremljenost proge z ETCS, določen s predpisi EU.] | [Navedite, kdaj bodo lahko na progi obratovala samo vozila z ETCS.] | [Če je proga opremljena s sistemom zaščite vlaka razreda B, tukaj navedite datum, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno.] | [Če ni podoben podatku v predhodnem stolpcu, tukaj navedite datum izločitve iz uporabe sistema razreda B.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite stopnje ETCS, ki bodo izvedene.] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo in različico sistema ETCS, ki bo izvedena.] | [Tukaj navedite vrsto ukrepa ETCS. novo/obnovitev/nadgradnja] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

ID

Proga

Načrtovanje uvajanja ETCS

Načrtovanje izločanja iz uporabe sistemov zaščite vlaka razreda B

Dodatne informacije o uvajanju

Opomba

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja ETCS

Zavezujoči rok za uporabo ETCS

Datumi, ko bo dovoljeno le obratovanje vozil, opremljenih z ETCS

Datumi, ko obratovanje sistemov razreda B ne bo več dovoljeno

Datumi izločitve iz uporabe sistemov razreda B

Dolžina

Stopnje

Osnovna konfiguracija in različica sistema

Vrsta ukrepa

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge]

[Tukaj navedite naziv proge]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja ETCS na progi. V gradnji/še ni v gradnji]

Tukaj navedite datum začetka obratovanja ETCS]

[Tukaj navedite skrajni rok za opremljenost proge z ETCS, določen s predpisi EU.]

[Navedite, kdaj bodo lahko na progi obratovala samo vozila z ETCS.]

[Če je proga opremljena s sistemom zaščite vlaka razreda B, tukaj navedite datum, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno.]

[Če ni podoben podatku v predhodnem stolpcu, tukaj navedite datum izločitve iz uporabe sistema razreda B.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite stopnje ETCS, ki bodo izvedene.]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo in različico sistema ETCS, ki bo izvedena.]

[Tukaj navedite vrsto ukrepa ETCS. novo/obnovitev/nadgradnja]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

3.1.1   Strategija za posodobitev osnovne konfiguracije in ravni

[Če je ustrezno, naj ta razdelek vključuje informacije in načrtovanje tehnične strategije prehoda za osnovne konfiguracije ETCS, na primer z osnovne konfiguracije 2 na osnovno konfiguracijo 3 in/ali z ravni 1 na raven 2.]

3.2   Strategija tehničnega prehoda za radijski del

[Ta razdelek naj vključuje informacije in načrtovanje strategije tehnične migracije radijskega dela, vključno z informacijami o radijskih sistemih (npr. vodovna komutacija ali paketna komutacija, možnosti radijskega posredovanja za ETCS).

Zaradi popolnosti naj bodo vključene vsaj naslednje informacije:

| — | Strategija uvajanja GSM-R. Prekrivanje na vozilu ali prekrivanje ob progi za uvajanje radijskega dela razreda A. |
| --- | --- |

—

Strategija uvajanja GSM-R. Prekrivanje na vozilu ali prekrivanje ob progi za uvajanje radijskega dela razreda A.

| — | Strategija uvajanja komunikacijskih sistemov naslednje generacije. |
| --- | --- |

—

Strategija uvajanja komunikacijskih sistemov naslednje generacije.

| — | Preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovane uvedbe GSM-R in izločitve iz uporabe radijskega dela razreda B, izvedbe vodovne komutacije ali samo paketne komutacije ter druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih. |
| --- | --- |

—

Preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovane uvedbe GSM-R in izločitve iz uporabe radijskega dela razreda B, izvedbe vodovne komutacije ali samo paketne komutacije ter druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih.

| — | Preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovane uvedbe sistema FRMCS, po potrebi možnosti radijskega posredovanja, načrtovane izločitve iz uporabe GSM-R in druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih. |
| --- | --- |

—

Preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovane uvedbe sistema FRMCS, po potrebi možnosti radijskega posredovanja, načrtovane izločitve iz uporabe GSM-R in druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih.

Proge, vključene v ti preglednici, skupaj s progami, vključenimi v preglednici 3. Trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R in preglednici 4. Trenutno stanje uvajanja FRMCS zajemajo vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

–   Strategija uvajanja GSM-R

| [Tukaj navedite informacije o strategiji uvajanja GSM-R.


  Na primer: Strategija prehoda (prekrivanje na vozilu ali ob progi) v zvezi z radijskim delom razreda B, izvedbo vodovne komutacije ali samo paketne komutacije ...] |
| --- |

[Tukaj navedite informacije o strategiji uvajanja GSM-R.

Na primer: Strategija prehoda (prekrivanje na vozilu ali ob progi) v zvezi z radijskim delom razreda B, izvedbo vodovne komutacije ali samo paketne komutacije ...]

–   Strategija uvajanja komunikacijskih sistemov naslednje generacije.

| [Tukaj navedite podrobnosti strategije prehoda za uvajanje naslednje generacije komunikacijskih sistemov.] |
| --- |

[Tukaj navedite podrobnosti strategije prehoda za uvajanje naslednje generacije komunikacijskih sistemov.]

–   Načrtovanje uvajanja GSM-R in izločanja iz uporabe radijskega sistema razreda B

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja GSM-R in izločanja iz uporabe radijskega dela razreda B.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja GSM-R in izločanja iz uporabe radijskega dela razreda B.]

Preglednica 12

Načrtovanje uvajanja GSM-R in izločanja iz uporabe radijskega dela razreda B

| ID | Proga | Načrtovanje uvajanja GSM-R | Načrtovanje izločanja iz uporabe radijskega dela razreda B | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Realizacija | Datum začetka obratovanja sistema GSM-R | Datumi, ko obratovanje sistemov razreda B ne bo več dovoljeno | Datumi izločitve iz uporabe sistemov razreda B | Dolžina | Glasovni GSM-R/podatkovni GSM-R | Osnovna konfiguracija | Vodovna komutacija/paketna komutacija | Vrsta ukrepa |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.] | [Tukaj navedite naziv proge.] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R na progi. v gradnji/še ni v gradnji] | [Tukaj vstavite datum, ko se je gradnja začela ali se pričakuje, da se bo začela.] | Tukaj navedite datum začetka obratovanja GSM-R.] | [Če je proga opremljena z radijskim sistemom razreda B, tukaj navedite datum, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno.] | [Če ni podoben podatku v predhodnem stolpcu, tukaj navedite datum izločitve iz uporabe sistema razreda B.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge.] | [Tukaj navedite, ali je nameščen glasovni ali podatkovni sistem GSM-R.] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo sistema GSM-R, ki bo izveden.] | [Tukaj navedite, ali se izvaja vodovna ali samo paketna komutacija] | [Tukaj navedite vrsto ukrepa za radijski del. novo/obnovitev/nadgradnja] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

ID

Proga

Načrtovanje uvajanja GSM-R

Načrtovanje izločanja iz uporabe radijskega dela razreda B

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Realizacija

Datum začetka obratovanja sistema GSM-R

Datumi, ko obratovanje sistemov razreda B ne bo več dovoljeno

Datumi izločitve iz uporabe sistemov razreda B

Dolžina

Glasovni GSM-R/podatkovni GSM-R

Osnovna konfiguracija

Vodovna komutacija/paketna komutacija

Vrsta ukrepa

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge.]

[Tukaj navedite naziv proge.]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema GSM-R na progi. v gradnji/še ni v gradnji]

[Tukaj vstavite datum, ko se je gradnja začela ali se pričakuje, da se bo začela.]

Tukaj navedite datum začetka obratovanja GSM-R.]

[Če je proga opremljena z radijskim sistemom razreda B, tukaj navedite datum, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno.]

[Če ni podoben podatku v predhodnem stolpcu, tukaj navedite datum izločitve iz uporabe sistema razreda B.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge.]

[Tukaj navedite, ali je nameščen glasovni ali podatkovni sistem GSM-R.]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo sistema GSM-R, ki bo izveden.]

[Tukaj navedite, ali se izvaja vodovna ali samo paketna komutacija]

[Tukaj navedite vrsto ukrepa za radijski del. novo/obnovitev/nadgradnja]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

–   Načrtovanje uvajanja FRMCS in izločanja iz uporabe GSM-R

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja FRMCS in izločanja iz uporabe GSM-R.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja FRMCS in izločanja iz uporabe GSM-R.]

Preglednica 13

Načrtovanje uvajanja FRMCS in izločanja iz uporabe GSM-R

| ID | Proga | Načrtovanje uvajanja FRMCS | Načrtovanje izločanja iz uporabe GSM-R | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Realizacija | Datum začetka obratovanja sistema FRMCS | Datumi, ko obratovanje GSM-R ne bo več dovoljeno | Datumi izločitve iz uporabe GSM-R | Dolžina | Osnovna konfiguracija | Predhodno obstoječe stanje GSM-R | Vrsta ukrepa |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge] | [Tukaj navedite naziv proge] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja FRMCS na progi. V gradnji/še ni v gradnji] | [Tukaj vstavite datum, ko se je gradnja začela ali se pričakuje, da se bo začela.] | Tukaj navedite datum začetka obratovanja FRMCS] | [Če je proga opremljena s sistemom GSM-R, tukaj navedite datum, ko obratovanje sistema GSM-R ne bo več dovoljeno.] | [Če ni podoben podatku v predhodnem stolpcu, tukaj navedite datum izločitve iz uporabe sistema GSM-R.] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema FRMCS] | [Tukaj navedite stanje proge v zvezi z GSM-R. GSM-R v obratovanju/GSM-R bo v obratovanju pred FRMCS/Predhodni obstoj GSM-R ni predviden] | [Tukaj navedite vrsto ukrepa za radijski del. novo/obnovitev/nadgradnja] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Proga

Načrtovanje uvajanja FRMCS

Načrtovanje izločanja iz uporabe GSM-R

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Realizacija

Datum začetka obratovanja sistema FRMCS

Datumi, ko obratovanje GSM-R ne bo več dovoljeno

Datumi izločitve iz uporabe GSM-R

Dolžina

Osnovna konfiguracija

Predhodno obstoječe stanje GSM-R

Vrsta ukrepa

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge]

[Tukaj navedite naziv proge]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja FRMCS na progi. V gradnji/še ni v gradnji]

[Tukaj vstavite datum, ko se je gradnja začela ali se pričakuje, da se bo začela.]

Tukaj navedite datum začetka obratovanja FRMCS]

[Če je proga opremljena s sistemom GSM-R, tukaj navedite datum, ko obratovanje sistema GSM-R ne bo več dovoljeno.]

[Če ni podoben podatku v predhodnem stolpcu, tukaj navedite datum izločitve iz uporabe sistema GSM-R.]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema FRMCS]

[Tukaj navedite stanje proge v zvezi z GSM-R. GSM-R v obratovanju/GSM-R bo v obratovanju pred FRMCS/Predhodni obstoj GSM-R ni predviden]

[Tukaj navedite vrsto ukrepa za radijski del. novo/obnovitev/nadgradnja]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

3.3   Strategija tehničnega prehoda za del ATO

[Ta razdelek naj vključuje informacije in načrtovanje strategije tehničnega prehoda za del ATO, vključno z informacijami o potrebi po uvajanju ATO.

Zaradi popolnosti naj bodo vključene vsaj naslednje informacije:

| — | strategija uvajanja; Razlog za uvajanje ATO. |
| --- | --- |

—

strategija uvajanja; Razlog za uvajanje ATO.

| — | Preglednica, ki za vsako progo vključuje načrtovani datum uvedbe ATO in druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih. Vključitev te preglednice je obvezna le, če se pričakuje, da se bo sistem ATO izvajal v naslednjih 20 letih. |
| --- | --- |

—

Preglednica, ki za vsako progo vključuje načrtovani datum uvedbe ATO in druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih. Vključitev te preglednice je obvezna le, če se pričakuje, da se bo sistem ATO izvajal v naslednjih 20 letih.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

–   Strategija uvajanja za ATO

| [Tukaj navedite podrobnosti o strategiji uvajanja ATO, vključno z informacijami o razlogu za uvajanje] |
| --- |

[Tukaj navedite podrobnosti o strategiji uvajanja ATO, vključno z informacijami o razlogu za uvajanje]

–   Načrtovanje uvajanja ATO

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja sistema ATO.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi s trenutnim stanjem uvajanja sistema ATO.]

Preglednica 14

Načrtovanje uvajanja ATO

| ID | Proga | Načrtovanje uvajanja ATO | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja sistema ATO | Dolžina | Osnovna konfiguracija | Drugi pomembni vidiki uvajanja sistema ATO (na primer GoA) |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge] | [Tukaj navedite naziv proge] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema ATO na progi. V gradnji/še ni v gradnji] | Tukaj navedite datum začetka obratovanja ATO] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge] | [Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema ATO] | [Navedite tukaj ...] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Proga

Načrtovanje uvajanja ATO

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja sistema ATO

Dolžina

Osnovna konfiguracija

Drugi pomembni vidiki uvajanja sistema ATO (na primer GoA)

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge]

[Tukaj navedite naziv proge]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema ATO na progi. V gradnji/še ni v gradnji]

Tukaj navedite datum začetka obratovanja ATO]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge]

[Tukaj navedite osnovno konfiguracijo izvedenega sistema ATO]

[Navedite tukaj ...]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

3.4   Strategija tehničnega prehoda za del zaznavanja vlaka

[Ta razdelek vključuje informacije in načrtovanje tehnične strategije prehoda za del za zaznavanje vlaka, skladen s TSI.

Zaradi popolnosti naj bodo vključene vsaj naslednje informacije:

| — | strategija uvajanja; informacije o prehodu na sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI, |
| --- | --- |

—

strategija uvajanja; informacije o prehodu na sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI,

| — | Preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovanja uvedbe sistema za ugotavljanje lokacije vlaka, skladnega s TSI, in druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih.

  Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.] |
| --- | --- |

—

Preglednica, ki za vsako progo vključuje datume načrtovanja uvedbe sistema za ugotavljanje lokacije vlaka, skladnega s TSI, in druge ustrezne informacije. Preglednica naj vsebuje popolne informacije o spremembah v naslednjih 20 letih.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

–   Strategija uvajanja za sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI

| [Tukaj navedite podrobnosti strategije prehoda na sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI.] |
| --- |

[Tukaj navedite podrobnosti strategije prehoda na sistem za zaznavanje vlaka, skladen s TSI.]

–   Načrtovanje uvajanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI

| [Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja sistema zaznavanja vlaka v skladu s TSI.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vstavite obrazložitveno besedilo v zvezi z načrtovanjem uvajanja sistema zaznavanja vlaka v skladu s TSI.]

Preglednica 15

Načrtovanje uvajanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI

| ID | Proga | Načrtovanje uvajanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI | Dodatne informacije | Opomba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trenutno stanje | Datum začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega TSI | Dolžina | Vrsta ukrepa | [Drugi pomembni vidiki uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI] |
| [Tukaj navedite identifikacijsko številko proge] | [Tukaj navedite naziv proge] | [Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema TSI na progi. V gradnji/še ni v gradnji] | Tukaj navedite datum začetka obratovanja TSI] | [Tukaj navedite skupno dolžino proge] | [Tukaj navedite vrsto ukrepa za del zaznavanja vlaka. novo/obnovitev/nadgradnja] | [Navedite tukaj...] | [Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Proga

Načrtovanje uvajanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI

Dodatne informacije

Opomba

Trenutno stanje

Datum začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega TSI

Dolžina

Vrsta ukrepa

[Drugi pomembni vidiki uvajanja zaznavanja vlaka, skladnega s TSI]

[Tukaj navedite identifikacijsko številko proge]

[Tukaj navedite naziv proge]

[Tukaj navedite trenutno stanje uvajanja sistema TSI na progi. V gradnji/še ni v gradnji]

Tukaj navedite datum začetka obratovanja TSI]

[Tukaj navedite skupno dolžino proge]

[Tukaj navedite vrsto ukrepa za del zaznavanja vlaka. novo/obnovitev/nadgradnja]

[Navedite tukaj...]

[Če je ustrezno, tukaj navedite dodatne pripombe.]

3.5   Strategija prehoda za posebne primere

[Ta razdelek naj vključuje informacije in načrtovanje strategije tehničnega prehoda za posebne primere, navedene v razdelku 7.7 TSI vodenje-upravljanje in signalizacija.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

| [Tukaj vključite podrobnosti strategije prehoda za posebne primere, navedene v razdelku 7.7 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija.


  V navedenih informacijah se jasno opredeli, na katero posamezno progo ali omrežja so posamezni posebni primeri omejeni in, če je primerno, ustrezni datumi za migracijo. |
| --- |

[Tukaj vključite podrobnosti strategije prehoda za posebne primere, navedene v razdelku 7.7 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija.

V navedenih informacijah se jasno opredeli, na katero posamezno progo ali omrežja so posamezni posebni primeri omejeni in, če je primerno, ustrezni datumi za migracijo.

3.6   Strategija tehničnega prehoda za podsisteme CCS na vozilu

[Ta razdelek naj vključuje informacije in načrtovanje tehnične strategije prehoda za podsisteme CCS na vozilu.]

4.   Finančni podatki za sisteme ob progi in na vozilu

[Ta razdelek naj vsebuje informacije o razpoložljivih sredstvih, virih financiranja in nujnih finančnih potrebah.]

5.   Načrtovanje

[Vsi zemljevidi omrežja, ki jih je treba vključiti v ta razdelek, naj vsebujejo pregled načrtovanih sprememb v naslednjih 20 letih.]

5.1   Načrtovanje dela za zaščito vlaka

5.1.1   Datumi začetka obratovanja sistema ETCS

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja ETCS.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki so že dokončale uvajanje ETCS na vseh progah s področja uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami, ter v naslednjih 20 letih ne predvidevajo nobene nadgradnje, obnove ali nove proge.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 8

Zemljevid omrežja z datumi začetka obratovanja sistema ETCS

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja ETCS v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja ECTS, raven in različica sistema.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje novega, nadgrajenega ali obnovljenega sistema ETCS, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja ETCS v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja ECTS, raven in različica sistema.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje novega, nadgrajenega ali obnovljenega sistema ETCS, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

5.1.2   Izločitev iz uporabe sistemov zaščite vlaka razreda B

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, naj ta razdelek vključuje tudi zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo sistem razreda B izločen iz obratovanja.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki so že dokončale izločanje iz uporabe svojih sistemov zaščite razreda B ali ki sistema zaščite vlaka razreda B nikoli niso uporabljale.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 9

Zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno, za naslednjih 20 let.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje, da obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno, za naslednjih 20 let.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje, da obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Slika 10

Zemljevid omrežja. Datumi izločitve iz uporabe sistema zaščite vlaka razreda B

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo sistem razreda B izločen iz obratovanja, za naslednjih 20 let.

  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje izločitev iz obratovanja sistema zaščite vlaka razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.
  Vključitev tega zemljevida ni obvezna, če je podoben prejšnji sliki – slika 9: Zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo sistem razreda B izločen iz obratovanja, za naslednjih 20 let.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje izločitev iz obratovanja sistema zaščite vlaka razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.

Vključitev tega zemljevida ni obvezna, če je podoben prejšnji sliki – slika 9: Zemljevid omrežja z datumi, ko obratovanje sistema razreda B ne bo več dovoljeno.]

5.1.3   Informacije o čezmejnih progah

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na čezmejnih progah.]

5.1.4   Informacije o vozliščih

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na vozliščih.]

5.2   Načrtovanje radijskega dela

5.2.1   Datumi začetka obratovanja sistema GSM-R

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja GSM-R.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki so že dokončale uvajanje GSM-R na vseh progah s področja uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 11

Zemljevid omrežja Datumi začetka obratovanja sistema GSM-R

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja GSM-R v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja GSM-R in podatek, ali se uvaja glasovni ali podatkovni GSM-R.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje GSM-R, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja GSM-R v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja GSM-R in podatek, ali se uvaja glasovni ali podatkovni GSM-R.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje GSM-R, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

5.2.2   Izločitev iz uporabe radijskih sistemov razreda B

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje radijskih sistemov razreda B ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, naj ta razdelek vključuje tudi zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo radijski sistem razreda B izločen iz obratovanja.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki so že dokončale izločanje iz uporabe svojih radijskih sistemov razreda B.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 12

Zemljevid omrežja. Datumi, ko obratovanje radijskih sistemov razreda B ne bo več dovoljeno

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje radijskega sistema razreda B ne bo več dovoljeno, za naslednjih 20 let.

  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje, da obratovanje radijskega sistema razreda B ne bo več dovoljeno, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje radijskega sistema razreda B ne bo več dovoljeno, za naslednjih 20 let.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje, da obratovanje radijskega sistema razreda B ne bo več dovoljeno, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Slika 13

Zemljevid omrežja. Datumi izločitve iz uporabe radijskega sistema razreda B

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo radijski sistem razreda B izločen iz obratovanja, za naslednjih 20 let.

  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje izločitev iz obratovanja radijskega sistema razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.
  Vključitev tega zemljevida ni obvezna, če je podoben prejšnji sliki – slika 12: Zemljevid omrežja. Datumi, ko obratovanje radijskih sistemov razreda B ne bo več dovoljeno.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo radijski sistem razreda B izločen iz obratovanja, za naslednjih 20 let.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje izločitev iz obratovanja radijskega sistema razreda B, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.

Vključitev tega zemljevida ni obvezna, če je podoben prejšnji sliki – slika 12: Zemljevid omrežja. Datumi, ko obratovanje radijskih sistemov razreda B ne bo več dovoljeno.]

5.2.3   Datumi začetka obratovanja sistema FRMCS

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja FRMCS.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki v naslednjih 20 letih ne predvidevajo uvajanja FRMCS.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 14

Zemljevid omrežja. Datumi začetka obratovanja sistema FRMCS

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja FRMCS v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja sistema FRMCS.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje FRMCS, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja FRMCS v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja sistema FRMCS.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje FRMCS, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

5.2.4   Izločanje iz uporabe sistema GSM-R

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje radijskih sistemov GSM-R ne bo več dovoljeno, in če ni podoben, naj ta razdelek vključuje tudi zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo sistem GSM-R izločen iz obratovanja.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki v naslednjih 20 letih ne predvidevajo izločanja iz obratovanja sistema GSM-R.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 15

Zemljevid omrežja Datumi, ko obratovanje radijskih sistemov GSM-R ne bo več dovoljeno

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje radijskega sistema GSM-R ne bo več dovoljeno, za naslednjih 20 let.

  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje, da obratovanje radijskega sistema GSM-R ne bo več dovoljeno, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko obratovanje radijskega sistema GSM-R ne bo več dovoljeno, za naslednjih 20 let.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje, da obratovanje radijskega sistema GSM-R ne bo več dovoljeno, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

Slika 16

Zemljevid omrežja Datumi izločitve iz uporabe sistema GSM-R

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo radijski sistem GSM-R izločen iz obratovanja, za naslednjih 20 let.

  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje izločitev iz obratovanja radijskega sistema GSM-R, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.
  Vključitev tega zemljevida ni obvezna, če je podoben prejšnji sliki – slika 15: Zemljevid omrežja Datumi, ko obratovanje radijskih sistemov GSM-R ne bo več dovoljeno.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov, ko bo radijski sistem GSM-R izločen iz obratovanja, za naslednjih 20 let.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih se načrtuje izločitev iz obratovanja radijskega sistema GSM-R, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.

Vključitev tega zemljevida ni obvezna, če je podoben prejšnji sliki – slika 15: Zemljevid omrežja Datumi, ko obratovanje radijskih sistemov GSM-R ne bo več dovoljeno.]

5.2.5   Informacije o čezmejnih progah

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na čezmejnih progah.]

5.2.6   Informacije o vozliščih

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na vozliščih.]

5.3   Načrtovanje dela ATO

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja ATO.

Ta razdelek ni obvezen za tiste države članice, ki v naslednjih 20 letih ne predvidevajo začetka obratovanja ATO.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 17

Zemljevid omrežja Datumi začetka obratovanja sistema ATO

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja ATO v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja sistema ATO.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje ATO, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja ATO v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja sistema ATO.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje ATO, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

5.3.1   Informacije o čezmejnih progah

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na čezmejnih progah.]

5.3.2   Informacije o vozliščih

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na vozliščih.]

5.4   Načrtovanje dela za zaznavanje vlaka

[Ta razdelek naj vključuje zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled datumov začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

Slika 18

Zemljevid omrežja Datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega TSI

| [V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI.


  Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.] |
| --- |

[V ta prazni prostor vstavite zemljevid omrežja, ki vsebuje pregled z datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, v naslednjih 20 letih. Na zemljevidu naj bodo jasno opredeljeni datumi začetka obratovanja sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI.

Tudi če so na zemljevidu navedene le tiste proge, na katerih je predvideno uvajanje sistema za zaznavanje vlaka, skladnega s TSI, naj bodo na njem prikazane vse proge v omrežju, ki spadajo na področje uporabe TSI, vključno z vozlišči in priključnimi povezavami. Zemljevid in njegova legenda s simboli morata biti jasno vidna.]

5.4.1   Informacije o čezmejnih progah

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na čezmejnih progah.]

5.4.2   Informacije o vozliščih

[V tem razdelku naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju na vozliščih.]

5.5   Načrtovanje podsistemov CCS na vozilu

[Ta oddelek naj vključuje opis načrtovanja in datumov za namestitev podsistemov CCS na vozilu.]

5.5.1   Informacije o čezmejnih vozilih

[Ta razdelek je neobvezen in v njem naj bodo navedene podrobne informacije o načrtovanju za čezmejna vozila.]

6.   NOVE OBVEZNE ZAHTEVE ZA SISTEME NA VOZILU

[Ta oddelek naj vključuje informacije o novih obveznih zahtevah za sisteme na vozilu, ki bodo veljale za obratovanje v omrežju, pri čemer se zagotovi, da se uradna obvestila prevoznikom v železniškem prometu posredujejo vsaj pet let vnaprej.

Predloga, ki jo je treba izpolniti za zagotovitev informacij v tem razdelku, je navedena spodaj.]

| [Če je ustrezno, tukaj vnesite obrazložitveno besedilo v zvezi z novimi obveznimi zahtevami za sisteme na vozilu, ki bodo veljale za obratovanje v omrežju.] |
| --- |

[Če je ustrezno, tukaj vnesite obrazložitveno besedilo v zvezi z novimi obveznimi zahtevami za sisteme na vozilu, ki bodo veljale za obratovanje v omrežju.]

Preglednica 16

Nove obvezne zahteve za sistem na vozilu

| Geografsko območje uporabe | Nove zahteve za podsistem CCS na vozilu | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| [Tukaj navedite geografsko območje, na katerem se bodo uporabljale posebne zahteve. Na primer: celotno omrežje ali določene proge.] | [Tukaj navedite zakonodajni sklic na nove zahteve za podsistem CCS v vozilu ali navedite takšne zahteve. | [Tukaj navedite datum začetka uporabe nove zahteve za podsistem CCS na vozilu. Zahteva se najmanj petletno obdobje.] |
| | | |
| | | |
| | | |

Geografsko območje uporabe

Nove zahteve za podsistem CCS na vozilu

Datum začetka uporabe

[Tukaj navedite geografsko območje, na katerem se bodo uporabljale posebne zahteve. Na primer: celotno omrežje ali določene proge.]

[Tukaj navedite zakonodajni sklic na nove zahteve za podsistem CCS v vozilu ali navedite takšne zahteve.

[Tukaj navedite datum začetka uporabe nove zahteve za podsistem CCS na vozilu. Zahteva se najmanj petletno obdobje.]

---

(1)  Načini delovanja v poslabšanih razmerah so načini delovanja, namenjeni uporabi v primeru napak. Upoštevani so bili pri projektiranju podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija.

1

(2)  TSI CCS zdaj ne določa zahtev glede interoperabilnosti za postavljalnice, nivojske prehode in nekatere druge elemente CCS.

2

(3)  V tem dokumentu se pojem avtomatizirano obratovanje vlakov (ATO) nanaša na specifikacije ERTMS/ATO, ki se nanašajo na avtomatizirano obratovanje vlakov razreda A.

3

(4)  V nekaterih dokumentih, na katere se sklicuje ta TSI, se kratica „ERTMS“ (evropski sistem za upravljanje železniškega prometa) uporablja za poimenovanje sistema, ki zajema ETCS, RMR in ATO, „ERTMS/ETCS“ pa se uporablja za poimenovanje „ETCS“.

4

(5)  Pri sklicevanju na oba sistema razreda A se uporablja izraz „sistem RMR“. Pri sklicevanju na enega od teh sistemov razreda A se uporablja kratica GSM-R ali FRMCS.

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 402/2013 z dne 30. aprila 2013 o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 352/2009 (UL L 121, 3.5.2013, str. 8).

6

(7)  Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

9

(10)  V skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).

10

(11)  V skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).

11

(12)  INF TSI je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).

12

(13)  ENE TSI je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „energija“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).

13

(14)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 264, 8.10.2011, str. 32).

14

(15)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 312).

15

(16)  Preverjanje, ali se neka komponenta interoperabilnosti ustrezno uporablja, je del splošne ES-verifikacije podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, kot je pojasnjeno v točkah 6.3.3 in 6.3.4.

16

(17)  Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).

17

(18)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

18

(19)  To vključuje dokumente, navedene v tehničnem dokumentu Agencije o ESC/RSC.

19

(20)  V tem primeru se upravljanje prehodov oceni v skladu z nacionalnimi specifikacijami.

20

(21)  To vključuje dokumente, navedene v tehničnem dokumentu Agencije o ESC/RSC.

21

(22)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).

22

(23)  V skladu z nasvetom Agencije št. 2017/3 v primeru, ko po spremembi ni potrebno novo dovoljenje, TSI, ki se uporablja, ustreza TSI, uporabljeni za izvirno potrdilo. Če je potrebno novo dovoljenje, TSI, ki se uporablja, ustreza najnovejši TSI.

23

(24)  Ciljna funkcionalnost se nanaša na funkcionalnost ETCS, ki je bila ocenjena v potrdilu ES podsistema. Tehnična mnenja, ki jih objavi Agencija in v katerih so popravljene napake v TSI, se proučijo, da se opredeli stanje funkcionalnosti, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi.

24

(25)  Za vse dejavnosti, potrebne za spremembo, ki se izvedejo zunaj sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ, so morda potrebni dodatni pregledi ali preizkusi, ki jih opravi priglašeni organ.

25

(26)  Ciljna funkcionalnost se nanaša na mobilno komunikacijsko funkcionalnost, ki je bila ocenjena v potrdilu ES podsistema. Tehnična mnenja, ki jih objavi Agencija, in popravki napak iz objav specifikacij, s katerimi se popravijo napake v TSI, se proučijo, da se opredeli stanje funkcionalnosti, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi.

26

(27)  Za vse dejavnosti, potrebne za spremembo, ki se izvedejo zunaj sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ, so morda potrebni dodatni pregledi ali preizkusi, ki jih opravi priglašeni organ.

27

(28)  Ciljna funkcionalnost se nanaša na funkcionalnost ETCS, ki je bila ocenjena v potrdilu ES podsistema. Tehnična mnenja, ki jih objavi Agencija, in popravki napak iz objav specifikacij, s katerimi se popravijo napake v TSI, se proučijo, da se opredeli stanje funkcionalnosti, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi.

28

(29)  Za vse dejavnosti, potrebne za spremembo, ki se izvedejo zunaj sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ, so morda potrebni dodatni pregledi ali preizkusi, ki jih opravi priglašeni organ, kot je opisano v Sklepu 2010/713/EU.

29

(30)  Ciljna funkcionalnost se nanaša na mobilno komunikacijsko funkcionalnost, ki je bila ocenjena v potrdilu ES podsistema. Tehnična mnenja, ki jih objavi Agencija in v katerih so popravljene napake v TSI, se proučijo, da se opredeli stanje funkcionalnosti, ki je že predvideno pri prvotnem certificiranju ali odobritvi.

30

(31)  Za vse dejavnosti, potrebne za spremembo, ki se izvedejo zunaj sistema vodenja kakovosti, ki ga potrdi priglašeni organ, so morda potrebni dodatni pregledi ali preizkusi, ki jih opravi priglašeni organ.

31

(32)  Podsistemi na vozilu, za katere veljajo pogoji in omejitve uporabe, ali podsistemi na vozilu z neodkritimi pomanjkljivostmi se ne štejejo za skladne v zvezi s to klavzulo.

32

(33)  Odločba Komisije 2007/756/ES z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES (UL L 305, 23.11.2007, str. 30).

33

(34)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).

34

(35)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360).

35

(36)  Razširitev funkcionalnosti ni priznana kot ukrep za zmanjšanje varnostne pomanjkljivosti.

36

(37)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

37

(38)  Obvezna zahteva glede izvedbe ATO na vozilu ni povezana s tehnično združljivostjo, ampak z regulativno potrebo, da države članice ali upravljavec infrastrukture za vozila, ki so prvič opremljena z ETCS, ne razvijejo posebnega mehanizma spodbud za uporabo ATO na vozilu.

38

(39)  Program omrežja se lahko uporabi kot orodje, če RINF še ni posodobljen za obveščanje o tej spremembi.

39

(40)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/6 z dne 5. januarja 2017 o evropskem načrtu za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (UL L 3, 6.1.2017, str. 6).

40

(41)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

41

(42)  Ta predlog spremembe vključuje objavo specifikacij sistema FRMCS na vozilu ali vključuje inženiring ob progi in operativne predpise, povezane s funkcionalnostjo nadzorovanega manevra.

42

(43)  Če se uporablja seznam specifikacij 1 na podlagi razdelka 7.4.2.3, točka 3(b), Uredbe (EU) 2016/919, se zahteva še naprej uporablja za zagotavljanje skladnosti s seznamom specifikacij 2 ali 3 v obdobju, ki se konča najpozneje 1. julija 2023.

43

(44)  Spremembe priglašenih različic sistemov v registru RINF se navedejo v programu omrežja v skladu s členom 27 Direktive 2012/34/EU.

44

(45)  Program omrežja se lahko uporabi kot orodje, če RINF še ni posodobljen za obveščanje o tej spremembi.

45

(46)  Program omrežja se lahko uporabi kot orodje, če RINF še ni posodobljen za obveščanje o tej spremembi.

46

(47)  Popolna predloga za nacionalni izvedbeni načrt je navedena v Dodatku H.

47

(48)  
  „NSA LU“ pomeni „Državni varnostni organ Luksemburga“: Administration des Chemins de Fer (ACF), www.railinfra.lu (spletna stran).

48

(49)  V prejšnjih različicah TSI se je ta dodatek imenoval Priloga A. V nekaterih dokumentih iz preglednice A–2 je treba sklice na Prilogo A k TSI CCS razumeti kot sklice na Dodatek A k TSI CCS.

49

(50)  
  UL C 282, 10.8.2018, str. 6.

50

(51)  
  UL L 95, 30.3.2020, str. 1.

51

(52)

52

| Opomba: | če se je država članica z deležniki dogovorila za uvedbo nove različice sistema ETCS 3.0 (glej klavzulo 7.4.4), upravljavec infrastrukture uradno sporoči datume, ko bo različica sistema ETCS 3.0 na vozilu obvezna zahteva za opremo na vozilu v skladu s klavzulo 7.4.1.3. Vsa vozila, ki uporabljajo te proge, bodo morala uvesti različico sistema ETCS 3.0 na vozilu. |
| --- | --- |

Opomba:

Opomba:

če se je država članica z deležniki dogovorila za uvedbo nove različice sistema ETCS 3.0 (glej klavzulo 7.4.4), upravljavec infrastrukture uradno sporoči datume, ko bo različica sistema ETCS 3.0 na vozilu obvezna zahteva za opremo na vozilu v skladu s klavzulo 7.4.1.3. Vsa vozila, ki uporabljajo te proge, bodo morala uvesti različico sistema ETCS 3.0 na vozilu.

(53)  To zadeva novo pravno veljavno izdajo TSI CCS s popolnimi specifikacijami za pripravljenost FRMCS in DAC.

53

(54)

54

| Opomba: | če se je država članica z deležniki dogovorila za uporabo FRMCS (glej klavzulo 7.4.4), upravljavec infrastrukture uradno sporoči datume, ko bo sistem FRMCS na vozilu obvezna zahteva v skladu s klavzulo 7.3.1. Vsa vozila, ki uporabljajo te proge, bodo morala uporabljati sistem FRMCS na vozilu |
| --- | --- |

Opomba:

Opomba:

če se je država članica z deležniki dogovorila za uporabo FRMCS (glej klavzulo 7.4.4), upravljavec infrastrukture uradno sporoči datume, ko bo sistem FRMCS na vozilu obvezna zahteva v skladu s klavzulo 7.3.1. Vsa vozila, ki uporabljajo te proge, bodo morala uporabljati sistem FRMCS na vozilu

(55)  Opredelitev faz iz točke 7.2.4.1.1

55

(56)  Opredelitev faz iz točke 7.2.4.1.1

56

(57)  Informacije v oglatih oklepajih [] uporabniku omogočajo pravilno in izčrpno pripravo predloge.

57

(58)  Opis podsistema omogoča enotno identifikacijo in sledljivost.

58

(59)  V primeru sklica na seznam pogojev uporabe in drugih omejitev je tak seznam na voljo subjektu za izdajo dovoljenj.

59

(60)  Uporabi se predloga za omejitve in dodano funkcionalnost iz Dodatka D k TSI CCS.

60

(61)  Informacije v oglatih oklepajih [] uporabniku omogočajo pravilno in izčrpno pripravo predloge.

61

(62)  Opis komponente interoperabilnosti omogoča enotno identifikacijo in sledljivost.

62

(63)  V primeru sklica na seznam pogojev uporabe in drugih omejitev je tak seznam na voljo subjektu za izdajo dovoljenj.

63

(64)  Uporabi se predloga za omejitve in dodano funkcionalnost iz Dodatka D k TSI CCS.

64

(65)  Informacije v oglatih oklepajih [] uporabniku omogočajo pravilno in izčrpno pripravo predloge.

65

(66)  Opis podsistema omogoča enotno identifikacijo in sledljivost.

66

(67)  V primeru sklica na seznam pogojev uporabe in drugih omejitev je tak seznam na voljo subjektu za izdajo dovoljenj.

67

(68)  Uporabi se predloga za omejitve in dodano funkcionalnost iz Dodatka D k TSI CCS.

68

(69)  Informacije v oglatih oklepajih [] uporabniku omogočajo pravilno in izčrpno pripravo predloge.

69

(70)  Opis komponente interoperabilnosti omogoča enotno identifikacijo in sledljivost.

70

(71)  V primeru sklica na seznam pogojev uporabe in drugih omejitev je tak seznam na voljo subjektu za izdajo dovoljenj.

71

(72)  Uporabi se predloga za omejitve in dodano funkcionalnost iz Dodatka D k TSI CCS.

72

(73)  Informacije v oglatih oklepajih [] uporabniku omogočajo pravilno in izčrpno pripravo predloge.

73

(74)  Opis podsistema omogoča enotno identifikacijo in sledljivost.

74

(75)  V primeru sklica na seznam pogojev uporabe in drugih omejitev je tak seznam na voljo subjektu za izdajo dovoljenj.

75

(76)  Uporabi se predloga za omejitve in dodano funkcionalnost iz Dodatka D k TSI CCS.

76

(77)  Informacije v oglatih oklepajih [] uporabniku omogočajo pravilno in izčrpno pripravo predloge.

77

(78)  Opis komponente interoperabilnosti omogoča enotno identifikacijo in sledljivost.

78

(79)  V primeru sklica na seznam pogojev uporabe in drugih omejitev je tak seznam na voljo subjektu za izdajo dovoljenj.

79

(80)  Uporabi se predloga za omejitve in dodano funkcionalnost iz Dodatka D k TSI CCS.

80

(81)  V prejšnjih različicah TSI se je ta dodatek imenoval Priloga G. Sklice na Prilogo G k TSI CCS je treba razumeti kot sklice na Dodatek F k TSI CCS.

81

---

PRILOGA II

Kazalo

| 1. | UVOD | 555 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | OKRAJŠAVE, KRATICE | 555 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SISTEMI RAZREDA B | 555 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Pogoji za sisteme razreda B | 555 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Uporaba te priloge | 555 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Seznam sistemov zaščite vlakov razreda B | 555 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Seznam sistemov razreda b za glasovno radijsko komunikacijo | 558 |
| --- | --- | --- |

3.4

1.   UVOD

Ta priloga vsebuje seznam obstoječih sistemov za zaščito vlakov in glasovno radijsko komunikacijo iz TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

2.   OKRAJŠAVE, KRATICE

Kratice, ki se uporabljajo kot nazivi obstoječih sistemov, so pojasnjene v preglednicah v oddelkih 3.3 in 3.4.

RDD: zbirka podatkov z referenčnimi dokumenti (Reference Document Database: https://rdd.era.europa.eu/RDD/).

3.   SISTEMI RAZREDA B

3.1   Pogoji za sisteme razreda B

Sistemi razreda B za omrežje vseevropskega železniškega sistema so omejen nabor že obstoječih sistemov za zaščito vlakov in glasovno radijsko komunikacijo, ki so se v vseevropskem železniškem omrežju (TEN) uporabljali že pred 20. aprilom 2001.

Sistemi razreda B za druge dele omrežja železniškega sistema v Evropski uniji so omejen nabor že obstoječih sistemov za zaščito vlakov in glasovno radijsko komunikacijo, ki so se v navedenih delih omrežja uporabljali že pred 1. julijem 2015.

3.2   Uporaba te priloge

Ta priloga temelji na informacijah, prejetih od držav članic, Norveške, Švice in Združenega kraljestva, ter je v skladu z določbami te TSI.

Kot je navedeno v točki 3.1 Priloge I k tej uredbi, je „za zahteve za sisteme razreda B [...] odgovorna zadevna država članica“. Podrobnosti o tehničnih specifikacijah so na voljo v RDD.

3.3   Seznam sistemov zaščite vlakov razreda B

| Država članica | Naziv obstoječega sistema (1) | Področje uporabe | Identifikacija različice | Datum zadnjega dovoljenja za začetek obratovanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | INDUSI I 60 (2) | Celotno omrežje | | |
| PZB 90 (3) | Celotno omrežje | AT/DE | |
| LZB (LZB L72, LZB L72 CE I in LZB L72 CE II) | Celotno omrežje | | |
| Belgija | Crocodile | Celotno omrežje | | |
| TBL 1 | Celotno omrežje |
| TBL 2 | Celotno omrežje |
| TVM 430 | Celotno omrežje |
| TBL1+ | Samo proge, ki niso del TEN |
| KVB | Dostop do proge za visoke hitrosti 1 |
| Bolgarija | EBICAB 700 | Celotno omrežje | BU | |
| Hrvaška | INDUSI I 60 (2) | Celotno omrežje | | |
| Češka | LS | Celotno omrežje | | |
| Danska | ZUB 123 | Celotno omrežje | SW02A (različica 1.37, izdaja 04) | 2.2.2004 |
| Estonija | ALSN | Celotno omrežje | | |
| Finska | ATP – VR/RHK | Celotno omrežje | | |
| Francija | Crocodile | Celotno omrežje | | |
| KVB | Celotno omrežje |
| TVM 300 | Proge za visoke hitrosti |
| TVM 430 | Proge za visoke hitrosti |
| KVBP | (Pri)mestno območje Pariza |
| KCVP | (Pri)mestno območje Pariza |
| KCVB | (Pri)mestno območje Pariza |
| NEXTEO | (Pri)mestno območje Pariza |
| DAAT | Celotno omrežje |
| Nemčija | PZB 90 | Celotno omrežje | AT/DE | |
| LZB (LZB L72, LZB L72 CE I in LZB L72 CE II) (4) | Celotno omrežje | |
| GNT (Geschwindigkeitsüberwachung für NeiTech-Züge) (5) | Celotno omrežje (proge z večjim stranskim pospeškom za vlake z nagibno tehniko) | |
| Madžarska | EVM | Celotno omrežje | | |
| Irska | CAWS | Celotno omrežje | | |
| ATP | Celotno omrežje |
| Italija | SCMT + RSC | Celotno omrežje | | |
| RSDD | Celotno omrežje |
| SSC | Samo proge, ki niso del TEN |
| Latvija | ALSN | Celotno omrežje | | |
| Litva | ALSN | Celotno omrežje | | |
| Norveška (6) | ATC (7) | Celotno omrežje | 2 | 1993 |
| Poljska | SHP | Celotno omrežje | | |
| Radijski sistem PKP s funkcijo Radiostop | Celotno omrežje |
| Portugalska | INDUSI I 60 | Proga Cascais, ki ni del TEN | PT | |
| EBICAB 700 (CONVEL) | Celotno omrežje | |
| Romunija | INDUSI I 60 (2) | Celotno omrežje | | |
| Slovaška | LS | Celotno omrežje | LS04, LS05, LS06 | |
| Slovenija | INDUSI I 60 (2) | Vse glavne proge in tudi tri regionalne proge | | |
| Španija | ASFA | Celotno omrežje | | |
| EBICAB 900 | Sredozemski koridor. Odsek „La Encina –Barcelona Sants“ | ES |
| LZB | Proga za visoke hitrosti „Madrid–Sevilla/Toledo/Málaga“ – proga C5 za dnevni prevoz na delo (Madrid). Odsek „Humanes–Mostoles el Soto“. | ES |
| Švedska | ATC (7) | Celotno omrežje razen proge Linköping-Västervik/Kisa | 2 | |
| | Linköping-Västervik/Kisa | R | |
| Švica (6) | EuroSIGNUM (8) | Celotno omrežje | | |
| EuroZUB (6) | Celotno omrežje |
| Nizozemska | Prva generacija ATB | Celotno omrežje | | |
| Nova generacija ATB | Celotno omrežje |
| Združeno kraljestvo za Severno Irsko | GW ATP | Omejeno samo na določene proge | | |
| RETB | Omejeno samo na določene proge |
| TPWS/AWS | Celotno omrežje |
| Chiltern-ATP | Omejeno samo na določene proge |
| Naprave za mehansko zaustavitev vlaka | Omejeno samo na določene proge |

Država članica

Naziv obstoječega sistema (1)

Področje uporabe

Identifikacija različice

Datum zadnjega dovoljenja za začetek obratovanja

Avstrija

INDUSI I 60 (2)

Celotno omrežje

PZB 90 (3)

Celotno omrežje

AT/DE

LZB (LZB L72, LZB L72 CE I in LZB L72 CE II)

Celotno omrežje

Belgija

Crocodile

Celotno omrežje

TBL 1

Celotno omrežje

TBL 2

Celotno omrežje

TVM 430

Celotno omrežje

TBL1+

Samo proge, ki niso del TEN

KVB

Dostop do proge za visoke hitrosti 1

Bolgarija

EBICAB 700

Celotno omrežje

BU

Hrvaška

INDUSI I 60 (2)

Celotno omrežje

Češka

LS

Celotno omrežje

Danska

ZUB 123

Celotno omrežje

SW02A (različica 1.37, izdaja 04)

2.2.2004

Estonija

ALSN

Celotno omrežje

Finska

ATP – VR/RHK

Celotno omrežje

Francija

Crocodile

Celotno omrežje

KVB

Celotno omrežje

TVM 300

Proge za visoke hitrosti

TVM 430

Proge za visoke hitrosti

KVBP

(Pri)mestno območje Pariza

KCVP

(Pri)mestno območje Pariza

KCVB

(Pri)mestno območje Pariza

NEXTEO

(Pri)mestno območje Pariza

DAAT

Celotno omrežje

Nemčija

PZB 90

Celotno omrežje

AT/DE

LZB (LZB L72, LZB L72 CE I in LZB L72 CE II) (4)

Celotno omrežje

GNT (Geschwindigkeitsüberwachung für NeiTech-Züge) (5)

Celotno omrežje (proge z večjim stranskim pospeškom za vlake z nagibno tehniko)

Madžarska

EVM

Celotno omrežje

Irska

CAWS

Celotno omrežje

ATP

Celotno omrežje

Italija

SCMT + RSC

Celotno omrežje

RSDD

Celotno omrežje

SSC

Samo proge, ki niso del TEN

Latvija

ALSN

Celotno omrežje

Litva

ALSN

Celotno omrežje

Norveška (6)

ATC (7)

Celotno omrežje

2

1993

Poljska

SHP

Celotno omrežje

Radijski sistem PKP s funkcijo Radiostop

Celotno omrežje

Portugalska

INDUSI I 60

Proga Cascais, ki ni del TEN

PT

EBICAB 700 (CONVEL)

Celotno omrežje

Romunija

INDUSI I 60 (2)

Celotno omrežje

Slovaška

LS

Celotno omrežje

LS04, LS05, LS06

Slovenija

INDUSI I 60 (2)

Vse glavne proge in tudi tri regionalne proge

Španija

ASFA

Celotno omrežje

EBICAB 900

Sredozemski koridor. Odsek „La Encina –Barcelona Sants“

ES

LZB

Proga za visoke hitrosti „Madrid–Sevilla/Toledo/Málaga“ – proga C5 za dnevni prevoz na delo (Madrid). Odsek „Humanes–Mostoles el Soto“.

ES

Švedska

ATC (7)

Celotno omrežje razen proge Linköping-Västervik/Kisa

2

Linköping-Västervik/Kisa

R

Švica (6)

EuroSIGNUM (8)

Celotno omrežje

EuroZUB (6)

Celotno omrežje

Nizozemska

Prva generacija ATB

Celotno omrežje

Nova generacija ATB

Celotno omrežje

Združeno kraljestvo za Severno Irsko

GW ATP

Omejeno samo na določene proge

RETB

Omejeno samo na določene proge

TPWS/AWS

Celotno omrežje

Chiltern-ATP

Omejeno samo na določene proge

Naprave za mehansko zaustavitev vlaka

Omejeno samo na določene proge

3.4   Seznam sistemov razreda b za glasovno radijsko komunikacijo (9)

| Država članica | Naziv obstoječega sistema (10) | Področje uporabe | Identifikacija različice | Datum zadnjega dovoljenja za začetek obratovanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | Poglavje 1–4+6 o radijski opremi UIC | | | |
| Bolgarija | Poglavje o radijski opremi UIC za Bolgarijo | | | |
| Hrvaška | Analogni železniški radijski sistem (RDU) – v skladu z UIC 751-3 | | | |
| Češka | SRD | | | |
| Estonija | Omrežje za komunikacijo vlakov estonskih železnic | Celotno omrežje | | |
| Nemčija | Analogni radijski sistem Nemčije – v skladu z UIC 751-3 (vsa poglavja): | | | |
| — | TGL 43886 März 1987, UKW-Verkehrsfunktechnik, Zugfunksystem |

Država članica

Naziv obstoječega sistema (10)

Področje uporabe

Identifikacija različice

Datum zadnjega dovoljenja za začetek obratovanja

Avstrija

Poglavje 1–4+6 o radijski opremi UIC

Bolgarija

Poglavje o radijski opremi UIC za Bolgarijo

Hrvaška

Analogni železniški radijski sistem (RDU) – v skladu z UIC 751-3

Češka

SRD

Estonija

Omrežje za komunikacijo vlakov estonskih železnic

Celotno omrežje

Nemčija

Analogni radijski sistem Nemčije – v skladu z UIC 751-3 (vsa poglavja):

—

TGL 43886 März 1987, UKW-Verkehrsfunktechnik, Zugfunksystem

Proge nekdanje NDR, nameščene pred letom 1990

| — | radijski sistem v skladu s specifikacijami v zvezi s funkcionalnimi zahtevami za proge z malo prometa (Lastenheft Zugfunk auf Strecken mit einfachen betrieblichen Verhältnissen), podroben standard za odprti simpleksni način, |
| --- | --- |

—

radijski sistem v skladu s specifikacijami v zvezi s funkcionalnimi zahtevami za proge z malo prometa (Lastenheft Zugfunk auf Strecken mit einfachen betrieblichen Verhältnissen), podroben standard za odprti simpleksni način,

Proge z malo prometa

| — | specifikacije v zvezi s funkcionalnimi zahtevami za uporabniški vmesnik z dvojnim načinom za digitalni in analogni kabinski radijski sistem ter digitalni radijski sistem za ranžiranje – del 2 (Lastenheft Dualmode Bedienteil für digitalen und analogen Zugfunk digitalen Rangierfunk – Teil 2 – Funktionale Anforderungen), podroben standard za vmesnik DMI za kabinski radijski sistem s funkcijo preklopa med GSM-R in analognim radijskim sistemom vlaka, ki se uporablja v obdobju prehoda. |
| --- | --- |

—

specifikacije v zvezi s funkcionalnimi zahtevami za uporabniški vmesnik z dvojnim načinom za digitalni in analogni kabinski radijski sistem ter digitalni radijski sistem za ranžiranje – del 2 (Lastenheft Dualmode Bedienteil für digitalen und analogen Zugfunk digitalen Rangierfunk – Teil 2 – Funktionale Anforderungen), podroben standard za vmesnik DMI za kabinski radijski sistem s funkcijo preklopa med GSM-R in analognim radijskim sistemom vlaka, ki se uporablja v obdobju prehoda.

Poti, ki niso vključene v omrežje GSM-R

Grčija

CH – radijski sistem grških železnic (VHF)

Celotno omrežje, razen odsekov Kiato–letališče Atene in Egio–Kiato (odprta proga).

Madžarska

Poglavje 1–4 o radijski opremi UIC

Poglavje 1–4+6 o radijski opremi UIC (irski sistem)

Irska

Poglavje 1–4+6 o radijski opremi UIC (irski sistem)

Italija

GSM-P

Na progah, ki niso opremljene z GSM-R

Latvija

Radijski sistem LDZ

DMR

Celotno omrežje

Litva

Radijski sistem vlakov litovskih železnic

Vsi odseki prog med postajami na obmejnih območjih

Radijski komunikacijski sistem za ranžiranje

Celotno omrežje (za manevriranje)

Poljska

Radijski sistem PKP

Celotno omrežje

Portugalska

Poglavje 1–4 o radijski opremi UIC (radijski sistem TTT, nameščen ob progi Cascais)

Proga Cascais, ki ni del TEN

Radijski sistem TTT CP_N (RSC – Rádio Solo-Comboio)

Celotno omrežje

Romunija

Radijsko omrežje CFR

Slovaška

450 Mhz UIC (kanal C)

Multikom (160 MHz in 450 MHz)

BOSCH (160 MHz)

OMEGA (160 MHz)

SRO (160 MHz)

| 1. | Lokalno železniško radijsko omrežje (postaje Vrutky, Presov, Plavec, Kysak) |
| --- | --- |

1.

Lokalno železniško radijsko omrežje (postaje Vrutky, Presov, Plavec, Kysak)

| 2. | Lokalno železniško radijsko omrežje (območje prog Bratislava–Žilina, Bratislava–Dunajska Streda–Komarno, Trnava–Kuty) |
| --- | --- |

2.

Lokalno železniško radijsko omrežje (območje prog Bratislava–Žilina, Bratislava–Dunajska Streda–Komarno, Trnava–Kuty)

| 3. | Lokalno železniško radijsko omrežje (območje proge Nove Mesto nad Vahom–Myjava) |
| --- | --- |

3.

Lokalno železniško radijsko omrežje (območje proge Nove Mesto nad Vahom–Myjava)

| 4. | Notranje radijsko omrežje ŽSR (oddelki ŽSR na območju Zvolen, Žilina in Trnava) |
| --- | --- |

4.

Notranje radijsko omrežje ŽSR (oddelki ŽSR na območju Zvolen, Žilina in Trnava)

| 5. | Železniško radijsko omrežje SRO za lokalne proge |
| --- | --- |

5.

Železniško radijsko omrežje SRO za lokalne proge

Slovenija

Analogni železniški radijski sistem, imenovan RDZ – v skladu z UIC 751-3

Vse glavne proge in pet regionalnih prog

Španija

Poglavje 1–4+6 o radijski opremi UIC

Združeno kraljestvo za Severno Irsko

RETB (glasovna komunikacija)

Samo proge z RETB

---

(1)  Dejstvo, da dve ali več držav članic uporablja enak sistem, ne pomeni, da so ti sistemi združljivi: upoštevati je treba različice.

(2)  Vsa nova dovoljena vozila morajo biti opremljena s PZB 90.

(3)  Tirna vozila, opremljena z novejšimi različicami (npr. PZB 90), so sprejemljiva.

(4)  Vodilna vozila za obratovanje na progah LZB morajo biti opremljena s sistemom na vozilu, ki se lahko poveže vsaj z L72 in CE I.

(5)  GNT lahko deluje samo v povezavi s PZB 90.

(6)  Informativno.

(7)  Prej imenovan EBICAB 700.

(8)  Švicarski sistemi razreda B so prepovedani za vozila z ETCS B3.

(9)  Ta seznam temelji na informacijah iz Odločbe Komisije 2006/860/ES z dne 7. novembra 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti in spremembo Priloge A k Odločbi 2006/679/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom nadzor-vodenje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 342, 7.12.2006, str. 1) in Odločbe Komisije 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 284, 16.10.2006, str. 1).

(10)  Dejstvo, da dve ali več držav članic uporablja enak sistem, ne pomeni, da so ti sistemi združljivi: upoštevati je treba različice.

---

SKLEPI

| 8.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/561 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/561

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1696

z dne 10. avgusta 2023

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/665/EU v zvezi s specifikacijo za evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 48 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 5020)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) ter zlasti člena 5(11) in člena 48(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Železnice naj bi imele ključno vlogo v razogljičenem prometnem sistemu, kot je načrtovano v evropskem zelenem dogovoru ter strategiji za trajnostno in pametno mobilnost, glede na razvoj na tem področju pa je potrebna revizija sedanjih tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI). |
| --- | --- |

(1)

Železnice naj bi imele ključno vlogo v razogljičenem prometnem sistemu, kot je načrtovano v evropskem zelenem dogovoru ter strategiji za trajnostno in pametno mobilnost, glede na razvoj na tem področju pa je potrebna revizija sedanjih tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI).

| (2) | Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (2) od Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala, naj pripravi priporočila za podporo izbranim specifičnim ciljem iz Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3), da bi jih vključila v TSI za izboljšanje interoperabilnosti. To bi tudi omogočilo poenostavitev, izboljšanje in razvoj železniških prevoznih storitev v Uniji in s tretjimi državami ter prispevalo k dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega prostora in postopnemu oblikovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. januarja 2020 v skladu s členom 19(1) Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (2) od Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala, naj pripravi priporočila za podporo izbranim specifičnim ciljem iz Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3), da bi jih vključila v TSI za izboljšanje interoperabilnosti. To bi tudi omogočilo poenostavitev, izboljšanje in razvoj železniških prevoznih storitev v Uniji in s tretjimi državami ter prispevalo k dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega prostora in postopnemu oblikovanju notranjega trga.

| (3) | Agencija je 30. junija 2022 izdala Priporočilo ERA 1175–1218 (4) o več TSI v zvezi z izvajanjem specifičnih ciljev iz členov 4 do 6 in 8 do 10 Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je 30. junija 2022 izdala Priporočilo ERA 1175–1218 (4) o več TSI v zvezi z izvajanjem specifičnih ciljev iz členov 4 do 6 in 8 do 10 Delegiranega sklepa (EU) 2017/1474.

| (4) | Na podlagi priporočila Agencije Komisija spreminja več TSI, vključno s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (5), TSI lokomotive in potniška tirna vozila (6) ter TSI tovorni vagoni (7), ki so pomembne za evropski register dovoljenih tipov železniških vozil (ERATV). |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi priporočila Agencije Komisija spreminja več TSI, vključno s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija (5), TSI lokomotive in potniška tirna vozila (6) ter TSI tovorni vagoni (7), ki so pomembne za evropski register dovoljenih tipov železniških vozil (ERATV).

| (5) | Zato je potrebna revizija parametrov ERATV, da se uskladijo z revizijo ustreznih TSI. |
| --- | --- |

(5)

Zato je potrebna revizija parametrov ERATV, da se uskladijo z revizijo ustreznih TSI.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za interoperabilnost in varnost v železniškem prometu, ustanovljenega v skladu s členom 51 Direktive (EU) 2016/797 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za interoperabilnost in varnost v železniškem prometu, ustanovljenega v skladu s členom 51 Direktive (EU) 2016/797 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prilogi II in III k Izvedbenemu sklepu Komisije 2011/665/EU se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Agencijo Evropske unije za železnice in na države članice.

V Bruslju, 10. avgusta 2023

Za Komisijo

Adina-Ioana VĂLEAN

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

2

(3)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

3

(4)  Priporočilo ERA 1175–1218 Agencije Evropske unije za železnice o revizijskem svežnju TSI za leto 2022 – Digitalna železnica in zeleni tovorni promet.

4

(5)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji, (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).

7

---

PRILOGA

Oddelek 1

Priloga II k Izvedbenemu sklepu 2011/665/EU se spremeni:

| (1) | v tabeli 2 se vrstica 4.5.1 nadomesti z naslednjim:












  „4.5.1 | Dopustni koristni tovor za različne kategorije prog | [število] t za kategorijo proge [znakovni niz] | N | N | D | N | D“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

v tabeli 2 se vrstica 4.5.1 nadomesti z naslednjim:

„4.5.1

Dopustni koristni tovor za različne kategorije prog

[število] t za kategorijo proge [znakovni niz]

N

N

D

N

D“

| (2) | v tabeli 2 se doda naslednja vrstica 4.5.1.1:












  „4.5.1.1 | EN-kategorije proge | [znakovni niz] s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | D | D | N | D | D“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

v tabeli 2 se doda naslednja vrstica 4.5.1.1:

„4.5.1.1

EN-kategorije proge

[znakovni niz] s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

D

D

N

D

D“

| (3) | v tabeli 2 se v vrstici 4.5.2 drugi stolpec „Konstrukcijsko določena masa“ nadomesti z „Konstrukcijsko določena in operativna masa“. |
| --- | --- |

(3)

v tabeli 2 se v vrstici 4.5.2 drugi stolpec „Konstrukcijsko določena masa“ nadomesti z „Konstrukcijsko določena in operativna masa“.

| (4) | v tabeli 2 se dodata naslednji vrstici 4.5.2.4 in 4.5.2.5:












  „4.5.2.4 | Delovna masa v obratovalnem stanju | [število] kg | D | D | N | N | D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.5.2.5 | Delovna masa pri normalnem koristnem tovoru | [število] kg | D | D | N | N | D“ |

(4)

v tabeli 2 se dodata naslednji vrstici 4.5.2.4 in 4.5.2.5:

„4.5.2.4

Delovna masa v obratovalnem stanju

[število] kg

D

D

N

N

D

4.5.2.5

Delovna masa pri normalnem koristnem tovoru

[število] kg

D

D

N

N

D“

| (5) | v tabeli 2 se dodata naslednji vrstici 4.9.3.1 in 4.9.3.2:












  „4.9.3.1 | Nameščena je naprava za mazanje sledilnih vencev | (D/N) | D | D | N | D | D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.9.3.2 | Možnost preprečitve uporabe mazalne naprave (samo v primeru, če je vozilo opremljeno z napravo za mazanje sledilnih vencev) | (D/N) | D | D | N | D | D“ |

(5)

v tabeli 2 se dodata naslednji vrstici 4.9.3.1 in 4.9.3.2:

„4.9.3.1

Nameščena je naprava za mazanje sledilnih vencev

(D/N)

D

D

N

D

D

4.9.3.2

Možnost preprečitve uporabe mazalne naprave (samo v primeru, če je vozilo opremljeno z napravo za mazanje sledilnih vencev)

(D/N)

D

D

N

D

D“

| (6) | v tabeli 2 se doda naslednja vrstica 4.10.16:












  „4.10.16 | Vozilo, opremljeno s shranjevanjem električne energije za pogonske namene in funkcijo polnjenja z voznim vodom v mirovanju | [Boolova vrednost] D/N | D | N | N | D | D“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(6)

v tabeli 2 se doda naslednja vrstica 4.10.16:

„4.10.16

Vozilo, opremljeno s shranjevanjem električne energije za pogonske namene in funkcijo polnjenja z voznim vodom v mirovanju

[Boolova vrednost] D/N

D

N

N

D

D“

| (7) | v tabeli 2 se vrstice 4.13.1.1 do 4.13.1.9 nadomestijo z naslednjim:












  „4.13.1.1 | Oprema ETCS na vlaku in seznam specifikacij iz Priloge A k TSI CCS | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.1.5 | Sistemi razreda B ali drugi nameščeni obstoječi zaščitni, nadzorni in opozorilni sistemi vlaka (sistem in, če je primerno, uporabljena različica) | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | D | D | N | D | D |
| 4.13.1.7 | Uporaba ETCS na vozilu | [znakovni niz] | D | D | N | D | N |
| 4.13.1.8 | Združljivost sistema ETCS | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | D | D | N | D | D |
| 4.13.1.9 | Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (ne s strani strojevodje) | [Boolova vrednost] D/N | D | D | N | D | D“ |

(7)

v tabeli 2 se vrstice 4.13.1.1 do 4.13.1.9 nadomestijo z naslednjim:

„4.13.1.1

Oprema ETCS na vlaku in seznam specifikacij iz Priloge A k TSI CCS

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

N

4.13.1.5

Sistemi razreda B ali drugi nameščeni obstoječi zaščitni, nadzorni in opozorilni sistemi vlaka (sistem in, če je primerno, uporabljena različica)

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

D

D

N

D

D

4.13.1.7

Uporaba ETCS na vozilu

[znakovni niz]

D

D

N

D

N

4.13.1.8

Združljivost sistema ETCS

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

D

D

N

D

D

4.13.1.9

Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (ne s strani strojevodje)

[Boolova vrednost] D/N

D

D

N

D

D“

| (8) | v tabeli 2 se dodata naslednji vrstici 4.13.1.10 in 4.13.1.11:












  „4.13.1.10 | Podatki iz vozila o varni dolžini niza vozil, ki so potrebni za dostop do proge, in ustrezni ravni SIL | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | D |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.1.11 | Ovojnica zakonito uporabljanih različic sistema ETCS | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | D“ |

(8)

v tabeli 2 se dodata naslednji vrstici 4.13.1.10 in 4.13.1.11:

„4.13.1.10

Podatki iz vozila o varni dolžini niza vozil, ki so potrebni za dostop do proge, in ustrezni ravni SIL

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

D

4.13.1.11

Ovojnica zakonito uporabljanih različic sistema ETCS

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

D“

| (9) | v tabeli 2 se vrstice 4.13.2.1 do 4.13.2.12 nadomestijo z naslednjim:












  „4.13.2.1 | Sistem GSM-R za govorno radijsko komunikacijo na vozilu in njegova osnovna konfiguracija | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.2.3 | Radijski sistemi razreda B ali drugi obstoječi nameščeni radijski sistemi (sistem in, če je primerno, uporabljena različica) | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | D | D | N | D | D |
| 4.13.2.5 | Združljivost sistema govorne radijske komunikacije | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | D | D | N | D | D |
| 4.13.2.6 | Izvedba GSM-R glasovne in operativne komunikacije | [znakovni niz] | D | D | N | D | N |
| 4.13.2.7 | Sistem GSM-R za podatkovno radijsko komunikacijo na vozilu in njegova osnovna konfiguracija | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | N |
| 4.13.2.8 | Združljivost sistema podatkovne radijske komunikacije | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | D | D | N | D | D |
| 4.13.2.9 | Uporaba GSM-R za podatkovno komunikacijo za izvajanje ETCS in ATO | [znakovni niz] | D | D | N | D | N |
| 4.13.2.10 | Domače omrežje GSM-R za SIM kartico za glasovno komunikacijo | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | D |
| 4.13.2.11 | Domače omrežje GSM-R za SIM kartico za podatkovno komunikacijo | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | D |
| 4.13.2.12 | Podpora ID skupine 555 za SIM kartico za glasovno komunikacijo GSM-R | [Boolova vrednost] D/N | D | D | N | D | D“ |

(9)

v tabeli 2 se vrstice 4.13.2.1 do 4.13.2.12 nadomestijo z naslednjim:

„4.13.2.1

Sistem GSM-R za govorno radijsko komunikacijo na vozilu in njegova osnovna konfiguracija

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

N

4.13.2.3

Radijski sistemi razreda B ali drugi obstoječi nameščeni radijski sistemi (sistem in, če je primerno, uporabljena različica)

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

D

D

N

D

D

4.13.2.5

Združljivost sistema govorne radijske komunikacije

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

D

D

N

D

D

4.13.2.6

Izvedba GSM-R glasovne in operativne komunikacije

[znakovni niz]

D

D

N

D

N

4.13.2.7

Sistem GSM-R za podatkovno radijsko komunikacijo na vozilu in njegova osnovna konfiguracija

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

N

4.13.2.8

Združljivost sistema podatkovne radijske komunikacije

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

D

D

N

D

D

4.13.2.9

Uporaba GSM-R za podatkovno komunikacijo za izvajanje ETCS in ATO

[znakovni niz]

D

D

N

D

N

4.13.2.10

Domače omrežje GSM-R za SIM kartico za glasovno komunikacijo

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

D

4.13.2.11

Domače omrežje GSM-R za SIM kartico za podatkovno komunikacijo

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

D

4.13.2.12

Podpora ID skupine 555 za SIM kartico za glasovno komunikacijo GSM-R

[Boolova vrednost] D/N

D

D

N

D

D“

| (10) | v tabeli 2 se dodajo naslednje vrstice 4.13.3 do 4.13.3.2:












  „4.13.3 | ATO | Naslov
  (ni podatkov) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.3.1 | Različica sistema ATO na vozilu | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama | D | D | N | D | N |
| 4.13.3.2 | Izvedba ATO na vozilu | [znakovni niz] | D | D | N | D | N“ |

(10)

v tabeli 2 se dodajo naslednje vrstice 4.13.3 do 4.13.3.2:

„4.13.3

ATO

Naslov

(ni podatkov)

4.13.3.1

Različica sistema ATO na vozilu

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama

D

D

N

D

N

4.13.3.2

Izvedba ATO na vozilu

[znakovni niz]

D

D

N

D

N“

| (11) | v tabeli 2 se dodajo naslednje vrstice 4.15 do 4.15.3:












  „4.15 | Funkcije zaznavanja in preprečevanja iztirjenja | Naslov (ni podatkov) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.15.1 | Prisotnost in vrsta funkcij zaznavanja in preprečevanja iztirjenja | [znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke) | N | N | D | N | N |
| 4.15.2 | Prisotnost funkcije preprečevanja in zaznavanja iztirjenja | [Boolova vrednost] D/N | D | N | N | N | N |
| 4.15.3 | Prisotnost obdelave signala za preprečevanje in zaznavanje iztirjenja | [Boolova vrednost] D/N | D | N | N | N | N“ |

(11)

v tabeli 2 se dodajo naslednje vrstice 4.15 do 4.15.3:

„4.15

Funkcije zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

Naslov (ni podatkov)

4.15.1

Prisotnost in vrsta funkcij zaznavanja in preprečevanja iztirjenja

[znakovni niz] Izbor s predhodno določenega seznama (možen je izbor več kot le ene postavke)

N

N

D

N

N

4.15.2

Prisotnost funkcije preprečevanja in zaznavanja iztirjenja

[Boolova vrednost] D/N

D

N

N

N

N

4.15.3

Prisotnost obdelave signala za preprečevanje in zaznavanje iztirjenja

[Boolova vrednost] D/N

D

N

N

N

N“

| (12) | V Prilogi III se uvodni stavek nad drugo tabelo in druga tabela nadomestita z naslednjim:

  „Pri čemer velja:
  Polje 1 (števki 1 in 2) se izpolni v skladu s kategorijo in podkategorijo tipa vozila v skladu z naslednjo tabelo:







  Oznaka | Kategorija | Podkategorija |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 | Vlečna vozila | Lokomotiva |
| 12 | Motorna enota (ali motorni vagon) |
| 13 | Potniška vlakovna kompozicija z lastnim pogonom |
| 14 | Rezervirano |
| 15 | Rezervirano |
| 16 | Motornik |
| 17 | Premikalka |
| 18 | Tramvaj-vlak |
| 19 | Drugo (glej člen 1(4) Direktive (EU) 2016/797) |
| 31 | Vlečena potniška vozila | Potniški vagon |
| 32 | Rezervirano |
| 33 | Službeni vagon |
| 34 | Rezervirano |
| 35 | Vagon za prevoz avtomobilov |
| 36 | Krmilni potniški vagon |
| 37 | Rezervirano |
| 38 | Krmilni službeni vagon |
| 39 | Fiksni sestav potniških vagonov |
| 40 | Rezervirano |
| 41 | Drugo |
| 42–49 | Rezervirano |
| 51 | Tovorni vagoni (vlečeni) | Tovorni vagon |
| 52 | Rezervirano |
| 53 | Fiksni sestav tovornih vagonov |
| 54 | Ločeni železniški podstavni vozički, povezani z združljivimi cestnimi vozili |
| 55–59 | | Rezervirano |
| 71 | Posebna vozila | Posebno vozilo na lastni pogon

  Ta oznaka se ne uporablja po datumu sprejetja tega sklepa |
| 72 | Tirni stroji |
| 73 | Vlečeno posebno vozilo

  Ta oznaka se ne uporablja po datumu sprejetja tega sklepa |
| 74 | Vozila za pregled infrastrukture |
| 75 | Okoljska vozila |
| 76 | Intervencijska vozila |
| 77 | Cestno-železniška vozila |
| 78 | | Rezervirano |
| 79 | | Rezervirano“ |

(12)

V Prilogi III se uvodni stavek nad drugo tabelo in druga tabela nadomestita z naslednjim:

„Pri čemer velja:

Polje 1 (števki 1 in 2) se izpolni v skladu s kategorijo in podkategorijo tipa vozila v skladu z naslednjo tabelo:

Oznaka

Kategorija

Podkategorija

11

Vlečna vozila

Lokomotiva

12

Motorna enota (ali motorni vagon)

13

Potniška vlakovna kompozicija z lastnim pogonom

14

Rezervirano

15

Rezervirano

16

Motornik

17

Premikalka

18

Tramvaj-vlak

19

Drugo (glej člen 1(4) Direktive (EU) 2016/797)

31

Vlečena potniška vozila

Potniški vagon

32

Rezervirano

33

Službeni vagon

34

Rezervirano

35

Vagon za prevoz avtomobilov

36

Krmilni potniški vagon

37

Rezervirano

38

Krmilni službeni vagon

39

Fiksni sestav potniških vagonov

40

Rezervirano

41

Drugo

42–49

Rezervirano

51

Tovorni vagoni (vlečeni)

Tovorni vagon

52

Rezervirano

53

Fiksni sestav tovornih vagonov

54

Ločeni železniški podstavni vozički, povezani z združljivimi cestnimi vozili

55–59

Rezervirano

71

Posebna vozila

Posebno vozilo na lastni pogon

Ta oznaka se ne uporablja po datumu sprejetja tega sklepa

72

Tirni stroji

73

Vlečeno posebno vozilo

Ta oznaka se ne uporablja po datumu sprejetja tega sklepa

74

Vozila za pregled infrastrukture

75

Okoljska vozila

76

Intervencijska vozila

77

Cestno-železniška vozila

78

Rezervirano

79

Rezervirano“

---