# Az Európai Unió L 235/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 235 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. szeptember 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 235

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. szeptember 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1974 határozata (2023. szeptember 18.) a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1975 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. augusztus 10.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események és bizonyos kapcsolódó intézkedések által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1976 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. augusztus 10.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2017/891 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettől a kedvezőtlen meteorológiai események miatt, a forgalmazott termékek értéke, a nemzeti stratégia, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban tett többéves kötelezettségvállalásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás visszafizettetése tekintetében a 2023. évre biztosított eltérésről | 6 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1977 határozata (2023. szeptember 18.) Bosznia-Hercegovina kormányának az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodáshoz történő csatlakozásának feltételei tekintetében a Nemzetközi Olívatanács tagjainak tanácsában az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1978 végrehajtási határozata (2023. szeptember 21.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben előállított villamos energia kivételével – németországi termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre, valamint a 2012. január 1-je után üzembe helyezett és a megújuló energiaforrásokról szóló, 2012. évi törvény (Erneuerbare-Energien-Gesetz) hatálya alá tartozó tengeri szélerőmű-parkokból származó villamos energia termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre irányuló szerződések odaítélésére való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2023) 6271. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 13 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2023/1974 határozata (2023. szeptember 18.) a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1975 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. augusztus 10.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események és bizonyos kapcsolódó intézkedések által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről

4

*

A Bizottság (EU) 2023/1976 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. augusztus 10.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2017/891 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettől a kedvezőtlen meteorológiai események miatt, a forgalmazott termékek értéke, a nemzeti stratégia, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban tett többéves kötelezettségvállalásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás visszafizettetése tekintetében a 2023. évre biztosított eltérésről

6

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2023/1977 határozata (2023. szeptember 18.) Bosznia-Hercegovina kormányának az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodáshoz történő csatlakozásának feltételei tekintetében a Nemzetközi Olívatanács tagjainak tanácsában az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

10

*

A Bizottság (EU) 2023/1978 végrehajtási határozata (2023. szeptember 21.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben előállított villamos energia kivételével – németországi termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre, valamint a 2012. január 1-je után üzembe helyezett és a megújuló energiaforrásokról szóló, 2012. évi törvény (Erneuerbare-Energien-Gesetz) hatálya alá tartozó tengeri szélerőmű-parkokból származó villamos energia termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre irányuló szerződések odaítélésére való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2023) 6271. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 6271. számú dokumentummal történt)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2023.9.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/1

---

A TANÁCS (EU) 2023/1974 HATÁROZATA

(2023. szeptember 18.)

a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 98/392/EK tanácsi határozattal (1) az Európai Közösség megkötötte az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményét (a továbbiakban: Tengerjogi Egyezmény), valamint az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodást az egyezmény által szabályozott azon kérdések tekintetében, amelyek vonatkozásában a tagállamok hatáskört ruháztak a Közösségre. Az Unió mindmáig az egyetlen olyan, a Tengerjogi Egyezmény 305. cikke (1) bekezdésének f) pontja és IX. mellékletének 1. cikke értelmében vett nemzetközi szervezet, amely részes fele az egyezménynek. |
| --- | --- |

(1)

A 98/392/EK tanácsi határozattal (1) az Európai Közösség megkötötte az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményét (a továbbiakban: Tengerjogi Egyezmény), valamint az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodást az egyezmény által szabályozott azon kérdések tekintetében, amelyek vonatkozásában a tagállamok hatáskört ruháztak a Közösségre. Az Unió mindmáig az egyetlen olyan, a Tengerjogi Egyezmény 305. cikke (1) bekezdésének f) pontja és IX. mellékletének 1. cikke értelmében vett nemzetközi szervezet, amely részes fele az egyezménynek.

| (2) | Az ENSZ Közgyűlése a 2017. december 24-i 72/249 sz. határozatában úgy határozott, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének égisze alatt kormányközi konferenciát hív össze a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz szövegének kidolgozása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Közgyűlése a 2017. december 24-i 72/249 sz. határozatában úgy határozott, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének égisze alatt kormányközi konferenciát hív össze a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz szövegének kidolgozása céljából.

| (3) | A Tanács 2018. március 19-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközről azokban a kérdésekben, amelyek az Unió hatáskörébe tartoznak, és amelyek tekintetében az Unió szabályokat fogadott el. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2018. március 19-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközről azokban a kérdésekben, amelyek az Unió hatáskörébe tartoznak, és amelyek tekintetében az Unió szabályokat fogadott el.

| (4) | Az Unió és tagállamai egyaránt részes felei a Tengerjogi Egyezménynek, és hatáskörrel rendelkeznek a tárgyalások által érintett területeken; az Unió ezért a tagállamokkal együtt részt vett az eszköz szövegére irányuló tárgyalásokon. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió és tagállamai egyaránt részes felei a Tengerjogi Egyezménynek, és hatáskörrel rendelkeznek a tárgyalások által érintett területeken; az Unió ezért a tagállamokkal együtt részt vett az eszköz szövegére irányuló tárgyalásokon.

| (5) | A tárgyalások sikeresen lezárultak a 2023. június 19-20-án New Yorkban tartott kormányközi konferencia újabb ötödik ülésszakán, amikor is elfogadták a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő megállapodást. |
| --- | --- |

(5)

A tárgyalások sikeresen lezárultak a 2023. június 19-20-án New Yorkban tartott kormányközi konferencia újabb ötödik ülésszakán, amikor is elfogadták a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő megállapodást.

| (6) | Az Unió és tagállamai tevőlegesen részt vettek a tárgyalások sikerre vitelében. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió és tagállamai tevőlegesen részt vettek a tárgyalások sikerre vitelében.

| (7) | A megállapodás négy területre terjed ki: tengeri genetikai erőforrások, beleértve a hasznok igazságos és méltányos megosztását (a megállapodás II. része), olyan intézkedések, mint a területalapú gazdálkodási eszközök, beleértve a védett tengeri területeket (a megállapodás III. része), környezeti hatásvizsgálatok (a megállapodás IV. része), valamint kapacitásépítés és a tengeri technológia átadása (a megállapodás V. része). A megállapodás további támogatást fog biztosítani az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének és különösen az abban foglalt 14. fenntartható fejlődési célnak („Víz alatti élet”) a megvalósításához, továbbá hozzá fog járulni kunming-montreali globális biodiverzitás-megőrzési keretstratégia céljainak és célkitűzéseinek eléréséhez is. |
| --- | --- |

(7)

A megállapodás négy területre terjed ki: tengeri genetikai erőforrások, beleértve a hasznok igazságos és méltányos megosztását (a megállapodás II. része), olyan intézkedések, mint a területalapú gazdálkodási eszközök, beleértve a védett tengeri területeket (a megállapodás III. része), környezeti hatásvizsgálatok (a megállapodás IV. része), valamint kapacitásépítés és a tengeri technológia átadása (a megállapodás V. része). A megállapodás további támogatást fog biztosítani az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének és különösen az abban foglalt 14. fenntartható fejlődési célnak („Víz alatti élet”) a megvalósításához, továbbá hozzá fog járulni kunming-montreali globális biodiverzitás-megőrzési keretstratégia céljainak és célkitűzéseinek eléréséhez is.

| (8) | A megállapodás összhangban van az Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkében említett környezetvédelmi célkitűzéseivel, nevezetesen a környezet minőségének megőrzésével, védelmével és javításával; az emberi egészség védelmével; a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításával; és a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések nemzetközi szinten történő ösztönzésével. |
| --- | --- |

(8)

A megállapodás összhangban van az Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkében említett környezetvédelmi célkitűzéseivel, nevezetesen a környezet minőségének megőrzésével, védelmével és javításával; az emberi egészség védelmével; a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításával; és a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések nemzetközi szinten történő ösztönzésével.

| (9) | A megállapodás a 65. cikkével összhangban nyitva áll az Unió általi aláírásra. |
| --- | --- |

(9)

A megállapodás a 65. cikkével összhangban nyitva áll az Unió általi aláírásra.

| (10) | A megállapodásnak az Unió nevében történő aláírása nem érinti az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztást. Ez a határozat nem értelmezhető úgy, hogy kihasználja az Unió rendelkezésére álló azon lehetőséget, hogy a megállapodás hatálya alá eső, megosztott hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében gyakorolja külső hatáskörét, amennyiben ilyen hatáskört az Unió belső vonatkozásban még nem gyakorolt. |
| --- | --- |

(10)

A megállapodásnak az Unió nevében történő aláírása nem érinti az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztást. Ez a határozat nem értelmezhető úgy, hogy kihasználja az Unió rendelkezésére álló azon lehetőséget, hogy a megállapodás hatálya alá eső, megosztott hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében gyakorolja külső hatáskörét, amennyiben ilyen hatáskört az Unió belső vonatkozásban még nem gyakorolt.

| (11) | mivel a tagállamok és az Unió egyaránt rendelkeznek hatáskörrel a megállapodás hatálya alá tartozó területeken, a tagállamok mellett az Uniónak is a megállapodás részes felévé kell válnia. Ez a határozat nem érinti a megállapodásnak a tagállamok által a belső eljárásaikkal összhangban történő aláírását. |
| --- | --- |

(11)

mivel a tagállamok és az Unió egyaránt rendelkeznek hatáskörrel a megállapodás hatálya alá tartozó területeken, a tagállamok mellett az Uniónak is a megállapodás részes felévé kell válnia. Ez a határozat nem érinti a megállapodásnak a tagállamok által a belső eljárásaikkal összhangban történő aláírását.

| (12) | Ez a határozat nem érinti a megállapodás 67. cikke alapján elfogadandó, az Unió és tagállamai közötti, a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítésével kapcsolatos felelősségükre vonatkozó megállapodásokat. |
| --- | --- |

(12)

Ez a határozat nem érinti a megállapodás 67. cikke alapján elfogadandó, az Unió és tagállamai közötti, a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítésével kapcsolatos felelősségükre vonatkozó megállapodásokat.

| (13) | Ez a határozat nem érinti a tagállamoknak az ENSZ Tengerjogi Egyezményével összhangban fennálló szuverenitását, szuverén jogait és joghatóságát. |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat nem érinti a tagállamoknak az ENSZ Tengerjogi Egyezményével összhangban fennálló szuverenitását, szuverén jogait és joghatóságát.

| (14) | A megállapodást alá kell írni, |
| --- | --- |

(14)

A megállapodást alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére (2).

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

1

(2)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

2

---

RENDELETEK

| 2023.9.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1975 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. augusztus 10.)

az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események és bizonyos kapcsolódó intézkedések által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikke c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események következtében a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét. |
| --- | --- |

(1)

A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események következtében a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét.

| (2) | Ezért a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellege miatt ezeket a nehézségeket az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) a forgalmazott termékek értékének a gyümölcs- és zöldségágazatban alkalmazandó kiszámítására vonatkozóan meghatározott rendelkezések tekintetében biztosított eltérés révén enyhíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

Ezért a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellege miatt ezeket a nehézségeket az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) a forgalmazott termékek értékének a gyümölcs- és zöldségágazatban alkalmazandó kiszámítására vonatkozóan meghatározott rendelkezések tekintetében biztosított eltérés révén enyhíteni kell.

| (3) | A termelői szervezetek továbbá ki vannak téve a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események által okozott fennakadásoknak és zavaroknak, és a termelésük csökkenése vagy megsemmisítése miatt pénzügyi nehézségekkel és pénzforgalmi problémákkal küzdenek. Ez közvetlenül befolyásolja a termelői szervezetek pénzügyi stabilitását és azon képességét, hogy operatív programokat hajtsanak végre, és ez a hatás nemcsak a 2023-as, hanem az azt követő években is érezhető lesz, mivel a forgalmazott termékek 2023. évi értéke befolyásolja a következő évekre szóló uniós pénzügyi támogatás kiszámítását. Ez pedig tovább csökkenti a termelői szervezetek azon képességét, hogy a válság hatásainak enyhítésére irányuló intézkedéseket és fellépéseket vezessenek be. Emellett a forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események miatti csökkenése rontja a termelői szervezetek által a gyümölcs- és zöldségágazatban megvalósítandó operatív programok jövőbeli folytonosságát és életképességét. |
| --- | --- |

(3)

A termelői szervezetek továbbá ki vannak téve a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események által okozott fennakadásoknak és zavaroknak, és a termelésük csökkenése vagy megsemmisítése miatt pénzügyi nehézségekkel és pénzforgalmi problémákkal küzdenek. Ez közvetlenül befolyásolja a termelői szervezetek pénzügyi stabilitását és azon képességét, hogy operatív programokat hajtsanak végre, és ez a hatás nemcsak a 2023-as, hanem az azt követő években is érezhető lesz, mivel a forgalmazott termékek 2023. évi értéke befolyásolja a következő évekre szóló uniós pénzügyi támogatás kiszámítását. Ez pedig tovább csökkenti a termelői szervezetek azon képességét, hogy a válság hatásainak enyhítésére irányuló intézkedéseket és fellépéseket vezessenek be. Emellett a forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események miatti csökkenése rontja a termelői szervezetek által a gyümölcs- és zöldségágazatban megvalósítandó operatív programok jövőbeli folytonosságát és életképességét.

| (4) | A gyümölcs- és zöldségágazatban forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott visszaesése jelentős hatással lesz a termelői szervezetek által a következő évben kapott uniós támogatás összegére, mivel az uniós támogatás összegét az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének százalékaként kell kiszámítani. Ha a forgalmazott termékek értéke jelentős mértékben csökkenne 2023-ban, fennáll az a kockázat, hogy a termelői szervezetek elveszítik termelői szervezetként való elismerésüket, mivel az ilyen elismerés egyik feltétele a forgalmazott termékek nemzeti szinten meghatározott minimális értékének elérése. Ez veszélyeztetné a termelői szervezetek hosszú távú stabilitását. Éppen ezért, ha 2023 tavaszának kedvezőtlen meteorológiai eseményei miatt valamely termék értéke legalább 35 %-kal csökken 2023-ban, és ez a termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli okokból következik be, a veszteségek ellensúlyozása érdekében 2023-ban a forgalmazott termékek értékének az előző öt 12 hónapos referencia-időszak szerinti – a legalacsonyabb és a legmagasabb értékek nélkül számított – áltagos érték 100 %-át kell tekinteni. |
| --- | --- |

(4)

A gyümölcs- és zöldségágazatban forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott visszaesése jelentős hatással lesz a termelői szervezetek által a következő évben kapott uniós támogatás összegére, mivel az uniós támogatás összegét az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének százalékaként kell kiszámítani. Ha a forgalmazott termékek értéke jelentős mértékben csökkenne 2023-ban, fennáll az a kockázat, hogy a termelői szervezetek elveszítik termelői szervezetként való elismerésüket, mivel az ilyen elismerés egyik feltétele a forgalmazott termékek nemzeti szinten meghatározott minimális értékének elérése. Ez veszélyeztetné a termelői szervezetek hosszú távú stabilitását. Éppen ezért, ha 2023 tavaszának kedvezőtlen meteorológiai eseményei miatt valamely termék értéke legalább 35 %-kal csökken 2023-ban, és ez a termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli okokból következik be, a veszteségek ellensúlyozása érdekében 2023-ban a forgalmazott termékek értékének az előző öt 12 hónapos referencia-időszak szerinti – a legalacsonyabb és a legmagasabb értékek nélkül számított – áltagos érték 100 %-át kell tekinteni.

| (5) | Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Átmeneti eltérések az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelettől

Az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet 32. cikke (3) bekezdésének b) pontjától eltérve, amennyiben egy termék értékének legalább 35 %-os csökkenése következett be a 2023. tavaszi – a termelői szervezetnek vagy a termelői szervezetek társulásának a felelősségén és ellenőrzésén kívül eső – kedvezőtlen meteorológiai események miatt, az adott termékből 2023-ban forgalmazott mennyiségek értékének az előző öt 12 hónapos referencia-időszak szerinti – a legalacsonyabb és a legmagasabb értékek nélkül számított – áltagos érték 100 %-át kell tekinteni.

A termelői szervezetnek igazolnia kell az érintett tagállam illetékes hatósága számára, hogy az első albekezdésben foglalt feltételek teljesülnek.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállamok 2023–2027-es, az említett rendelet szerinti KAP stratégiai tervében kidolgozandó egyes beavatkozástípusokra vonatkozó kiegészítő követelményekkel, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabványra irányadó szabályokkal történő kiegészítéséről (HL L 20., 2022.1.31., 52. o.).

2

---

| 2023.9.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1976 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. augusztus 10.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő (EU) 2017/891 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettől a kedvezőtlen meteorológiai események miatt, a forgalmazott termékek értéke, a nemzeti stratégia, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban tett többéves kötelezettségvállalásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás visszafizettetése tekintetében a 2023. évre biztosított eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 173. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események következtében a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét. |
| --- | --- |

(1)

A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események következtében a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét.

| (2) | A rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt 2023-ban a gyümölcs- és zöldségágazatban számos elismert termelői szervezet és termelői szervezetekből álló társulás küzd nehézségekkel jóváhagyott operatív programjának végrehajtása tekintetében. A jóváhagyott fellépések és intézkedések egy részét 2023-ban nem fogják végrehajtani, ezért a működési alapok egy részét nem fogják elkölteni. Más elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események gyümölcs- és zöldségágazatra gyakorolt hatásának enyhítésére irányuló fellépések és intézkedések – például válságkezelési intézkedések – végrehajtása céljából módosítják operatív programjaikat. |
| --- | --- |

(2)

A rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt 2023-ban a gyümölcs- és zöldségágazatban számos elismert termelői szervezet és termelői szervezetekből álló társulás küzd nehézségekkel jóváhagyott operatív programjának végrehajtása tekintetében. A jóváhagyott fellépések és intézkedések egy részét 2023-ban nem fogják végrehajtani, ezért a működési alapok egy részét nem fogják elkölteni. Más elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események gyümölcs- és zöldségágazatra gyakorolt hatásának enyhítésére irányuló fellépések és intézkedések – például válságkezelési intézkedések – végrehajtása céljából módosítják operatív programjaikat.

| (3) | Ezért a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellege miatt ezeket a nehézségeket az (EU) 2017/891 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) meghatározott, a gyümölcs- és zöldségágazatban alkalmazandó bizonyos rendelkezések tekintetében biztosított eltérés révén enyhíteni kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellege miatt ezeket a nehézségeket az (EU) 2017/891 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) meghatározott, a gyümölcs- és zöldségágazatban alkalmazandó bizonyos rendelkezések tekintetében biztosított eltérés révén enyhíteni kell.

| (4) | Átmeneti eltéréseket kell alkalmazni azokra az operatív programokra, amelyek az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és az (EU) 2022/2528 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (4) 1. cikkének b) pontjában meghatározott átmeneti rendelkezésekkel összhangban továbbra is az 1308/2013/EU rendelet alapján alkalmazandó feltételek szerint működnek. |
| --- | --- |

(4)

Átmeneti eltéréseket kell alkalmazni azokra az operatív programokra, amelyek az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és az (EU) 2022/2528 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (4) 1. cikkének b) pontjában meghatározott átmeneti rendelkezésekkel összhangban továbbra is az 1308/2013/EU rendelet alapján alkalmazandó feltételek szerint működnek.

| (5) | Emellett a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt bizonyos tagállamokban kivételes nehézségek merültek fel a gyümölcs- és zöldségágazatban működő elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások operatív programjainak tervezésével, irányításával és végrehajtásával kapcsolatban. Ennek következtében késedelmet szenvedhet ezen operatív programok végrehajtása, és ezért előfordulhat, hogy a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai nem felelnek meg az említett operatív programokra vonatkozóan az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott uniós követelményeknek. A termelői szervezetek továbbá ki vannak téve a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott fennakadásoknak és zavaroknak, és a termelésük csökkenése vagy megsemmisítése miatt pénzügyi nehézségekkel és pénzforgalmi problémákkal küzdenek. Ez közvetlenül befolyásolja a pénzügyi stabilitásukat és azon képességüket, hogy operatív programokat hajtsanak végre, méghozzá nemcsak 2023-ban, hanem az azt követő években is, mivel a forgalmazott termékek 2023. évi értéke befolyásolja a következő évekre szóló uniós pénzügyi támogatás kiszámítását. Mindez pedig tovább csökkenti a termelői szervezetek azon képességét, hogy a kedvezőtlen meteorológiai események hatásainak enyhítésére irányuló intézkedéseket és fellépéseket vezessenek be. Emellett a forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események miatti csökkenése rontja a termelői szervezetek által a gyümölcs- és zöldségágazatban megvalósítandó operatív programok jövőbeli folytonosságát és életképességét. |
| --- | --- |

(5)

Emellett a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt bizonyos tagállamokban kivételes nehézségek merültek fel a gyümölcs- és zöldségágazatban működő elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások operatív programjainak tervezésével, irányításával és végrehajtásával kapcsolatban. Ennek következtében késedelmet szenvedhet ezen operatív programok végrehajtása, és ezért előfordulhat, hogy a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai nem felelnek meg az említett operatív programokra vonatkozóan az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott uniós követelményeknek. A termelői szervezetek továbbá ki vannak téve a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott fennakadásoknak és zavaroknak, és a termelésük csökkenése vagy megsemmisítése miatt pénzügyi nehézségekkel és pénzforgalmi problémákkal küzdenek. Ez közvetlenül befolyásolja a pénzügyi stabilitásukat és azon képességüket, hogy operatív programokat hajtsanak végre, méghozzá nemcsak 2023-ban, hanem az azt követő években is, mivel a forgalmazott termékek 2023. évi értéke befolyásolja a következő évekre szóló uniós pénzügyi támogatás kiszámítását. Mindez pedig tovább csökkenti a termelői szervezetek azon képességét, hogy a kedvezőtlen meteorológiai események hatásainak enyhítésére irányuló intézkedéseket és fellépéseket vezessenek be. Emellett a forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események miatti csökkenése rontja a termelői szervezetek által a gyümölcs- és zöldségágazatban megvalósítandó operatív programok jövőbeli folytonosságát és életképességét.

| (6) | A kedvezőtlen meteorológiai események következményeinek és az értékesített termékek értékére gyakorolt hatásainak kezelése érdekében a termelői szervezeteket 2023-ban mentesíteni kell az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt azon rendelkezés alól, amely szerint a termelői szervezetben vagy a termelői szervezetek társulásában tagsággal nem rendelkező termelőktől származó értékesített termékek gazdasági értéke nem értheti el a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása által forgalmazott termékek értékét. |
| --- | --- |

(6)

A kedvezőtlen meteorológiai események következményeinek és az értékesített termékek értékére gyakorolt hatásainak kezelése érdekében a termelői szervezeteket 2023-ban mentesíteni kell az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt azon rendelkezés alól, amely szerint a termelői szervezetben vagy a termelői szervezetek társulásában tagsággal nem rendelkező termelőktől származó értékesített termékek gazdasági értéke nem értheti el a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása által forgalmazott termékek értékét.

| (7) | A gyümölcs- és zöldségágazatban forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott visszaesése jelentős hatással lesz a termelői szervezetek által a következő évben kapott uniós támogatás összegére, mivel az uniós támogatás összegét az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének százalékaként kell kiszámítani. Ha a forgalmazott termékek értéke jelentős mértékben csökkenne 2023-ban, fennáll az a kockázat, hogy a termelői szervezetek elveszítik termelői szervezetként való elismerésüket, mivel az ilyen elismerés egyik feltétele a forgalmazott termékek nemzeti szinten meghatározott minimális értékének elérése. Ez veszélyeztetné a termelői szervezetek hosszú távú stabilitását. Éppen ezért, ha 2023 tavaszának kedvezőtlen meteorológiai eseményei miatt valamely termék értéke legalább 35 %-kal csökken 2023-ban, és ez a termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli okokból következik be, a veszteségek ellensúlyozása érdekében 2023-ban a forgalmazott termékek értékének az előző öt 12 hónapos referencia-időszak szerinti – a legalacsonyabb és a legmagasabb értékek nélkül számított – áltagos érték 100 %-át kell tekinteni. Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 23. cikkének (4) bekezdésében a forgalmazott termékek előző időszak szerinti értékének 65 %-ában meghatározott küszöbérték a kedvezőtlen meteorológiai események nyomán kialakult körülmények között nem elegendő ahhoz, hogy a forgalmazott termékek értékének ilyen mértékű csökkenésével sújtott termelői szervezetek megőrizzék gazdasági és pénzügyi stabilitásukat. |
| --- | --- |

(7)

A gyümölcs- és zöldségágazatban forgalmazott termékek értékének a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott visszaesése jelentős hatással lesz a termelői szervezetek által a következő évben kapott uniós támogatás összegére, mivel az uniós támogatás összegét az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének százalékaként kell kiszámítani. Ha a forgalmazott termékek értéke jelentős mértékben csökkenne 2023-ban, fennáll az a kockázat, hogy a termelői szervezetek elveszítik termelői szervezetként való elismerésüket, mivel az ilyen elismerés egyik feltétele a forgalmazott termékek nemzeti szinten meghatározott minimális értékének elérése. Ez veszélyeztetné a termelői szervezetek hosszú távú stabilitását. Éppen ezért, ha 2023 tavaszának kedvezőtlen meteorológiai eseményei miatt valamely termék értéke legalább 35 %-kal csökken 2023-ban, és ez a termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli okokból következik be, a veszteségek ellensúlyozása érdekében 2023-ban a forgalmazott termékek értékének az előző öt 12 hónapos referencia-időszak szerinti – a legalacsonyabb és a legmagasabb értékek nélkül számított – áltagos érték 100 %-át kell tekinteni. Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 23. cikkének (4) bekezdésében a forgalmazott termékek előző időszak szerinti értékének 65 %-ában meghatározott küszöbérték a kedvezőtlen meteorológiai események nyomán kialakult körülmények között nem elegendő ahhoz, hogy a forgalmazott termékek értékének ilyen mértékű csökkenésével sújtott termelői szervezetek megőrizzék gazdasági és pénzügyi stabilitásukat.

| (8) | A tagállamokat 2023-ban mentesíteni kell az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 27. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezések alól is azon kötelezettségük tekintetében, amely szerint a nemzeti stratégiában meg kell határozni a működési alapból az egyes egyedi intézkedésekre vagy adott tevékenységtípusokra fordítható összegek százalékos felső határát. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamokat 2023-ban mentesíteni kell az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 27. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezések alól is azon kötelezettségük tekintetében, amely szerint a nemzeti stratégiában meg kell határozni a működési alapból az egyes egyedi intézkedésekre vagy adott tevékenységtípusokra fordítható összegek százalékos felső határát.

| (9) | A tagállamok jóváhagyásától függően a termelői szervezetek vagy a termelői szervezetek társulásai az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében és 34. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint a következő évekre vagy akár a végrehajtás évére vonatkozóan módosíthatják operatív programjaikat. A kedvezőtlen meteorológiai események következményeinek kezelése érdekében lehetővé kell tenni számukra, hogy 2023-ban ideiglenesen ne alkalmazzák ezeket a rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok jóváhagyásától függően a termelői szervezetek vagy a termelői szervezetek társulásai az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében és 34. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint a következő évekre vagy akár a végrehajtás évére vonatkozóan módosíthatják operatív programjaikat. A kedvezőtlen meteorológiai események következményeinek kezelése érdekében lehetővé kell tenni számukra, hogy 2023-ban ideiglenesen ne alkalmazzák ezeket a rendelkezéseket.

| (10) | A jóváhagyott operatív programok tervezésének, irányításának és végrehajtásának a kedvezőtlen meteorológiai események miatti kiigazítása érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjától eltérve engedélyezzék a termelői szervezetek számára, hogy 2023-ban részben vagy egészben felfüggesszék operatív programjaikat. |
| --- | --- |

(10)

A jóváhagyott operatív programok tervezésének, irányításának és végrehajtásának a kedvezőtlen meteorológiai események miatti kiigazítása érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjától eltérve engedélyezzék a termelői szervezetek számára, hogy 2023-ban részben vagy egészben felfüggesszék operatív programjaikat.

| (11) | Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, ha a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása a tervezett időtartam végénél előbb megszünteti az operatív program végrehajtását, az említett operatív program megszüntetésének időpontját követően végrehajtott tevékenységek címén nem folyósítható kifizetés az érintett szervezetnek, illetve társulásnak. A termelői szervezetek pénzügyi stabilitásának biztosítása érdekében az operatív program megszüntetése előtt végrehajtott támogatható tevékenységekhez nyújtott támogatást nem kell visszafizettetni, ha a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása igazolja az illetékes tagállami hatóság számára, hogy az operatív program 2023-ban a kedvezőtlen meteorológiai eseményekkel összefüggő, az adott termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli okokból szűnt meg. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, ha a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása a tervezett időtartam végénél előbb megszünteti az operatív program végrehajtását, az említett operatív program megszüntetésének időpontját követően végrehajtott tevékenységek címén nem folyósítható kifizetés az érintett szervezetnek, illetve társulásnak. A termelői szervezetek pénzügyi stabilitásának biztosítása érdekében az operatív program megszüntetése előtt végrehajtott támogatható tevékenységekhez nyújtott támogatást nem kell visszafizettetni, ha a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása igazolja az illetékes tagállami hatóság számára, hogy az operatív program 2023-ban a kedvezőtlen meteorológiai eseményekkel összefüggő, az adott termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli okokból szűnt meg.

| (12) | A termelői szervezetek pénzügyi stabilitásának biztosítása érdekében a gyümölcs- és zöldségágazatban meglévő többéves kötelezettségvállalásokhoz, például környezetvédelmi tevékenységekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatást – az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikkének (3) bekezdésében előírtakkal ellentétben – nem kell visszafizettetni és visszautalni az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) részére, ha hosszú távú célkitűzéseik a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai eseményekkel összefüggő okokból 2023-ban történő megszakításuk miatt nem valósultak meg. |
| --- | --- |

(12)

A termelői szervezetek pénzügyi stabilitásának biztosítása érdekében a gyümölcs- és zöldségágazatban meglévő többéves kötelezettségvállalásokhoz, például környezetvédelmi tevékenységekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatást – az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikkének (3) bekezdésében előírtakkal ellentétben – nem kell visszafizettetni és visszautalni az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) részére, ha hosszú távú célkitűzéseik a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai eseményekkel összefüggő okokból 2023-ban történő megszakításuk miatt nem valósultak meg.

| (13) | Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Átmeneti eltérések az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelettől

(1)   Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a 2023. év vonatkozásában az a korlátozás, amely szerint a termelői szervezetek csak akkor értékesíthetik olyan termelők termékeit, amelyek nem tagjai termelői szervezetnek vagy termelői szervezetek társulásának, amennyiben az érintett tevékenység gazdasági értéke nem éri el a forgalmazott termékek értékét, nem alkalmazandó a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett termelői szervezetekre.

(2)   Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 23. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, amennyiben egy termék értékének legalább 35 %-os csökkenése következett be a 2023. tavaszi – a termelői szervezetnek vagy a termelői szervezetek társulásának a felelősségén és ellenőrzésén kívül eső – kedvezőtlen meteorológiai események miatt, az adott termékből 2023-ban forgalmazott mennyiségek értékének az előző öt 12 hónapos referencia-időszak szerinti – a legalacsonyabb és a legmagasabb értékek nélkül számított – áltagos érték 100 %-át kell tekinteni.

(3)   Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 27. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a 2023. év vonatkozásában az a kötelezettség, amely szerint a tagállamoknak meg kell határozniuk a nemzeti stratégiában a működési alapból az egyes egyedi intézkedésekre vagy adott intézkedéstípusokra fordítható összegek százalékos felső határát, nem alkalmazandó a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett termelői szervezetekre és termelői szervezetek társulásaira.

(4)   A 2023. év vonatkozásában a tagállamoknak és a termelői szervezeteknek az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében és 34. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében az operatív programok módosítása tekintetében meghatározott kötelezettségei nem alkalmazandók a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett termelői szervezetekre és termelői szervezetek társulásaira.

(5)   Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 34. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjától eltérve a tagállamok engedélyezhetik a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett termelői szervezetek számára, hogy a 2023. év vonatkozásában részben vagy egészben felfüggesszék operatív programjaikat.

(6)   Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve a 2023. év vonatkozásában az operatív program megszüntetését megelőzően végrehajtott tevékenységekhez nyújtott támogatást nem kell visszafizettetni, feltéve, hogy az operatív program megszüntetésére az adott termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívül eső, a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai körülmények következtében került sor.

(7)   Az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet 36. cikkének (3) bekezdésétől eltérve nem kell visszafizettetni és visszautalni az EMGA részére az olyan többéves kötelezettségvállalásokhoz, például környezetvédelmi tevékenységekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatást, amelyek hosszú távú célkitűzései és várt előnyei az érintett kötelezettségvállalásoknak a 2023. tavaszi kedvezőtlen meteorológiai eseményekkel összefüggő okokból 2023-ban bekövetkező megszakítása miatt nem valósulhatnak meg ugyanabban az évben.

(8)   A termelői szervezetnek igazolnia kell az érintett tagállam illetékes hatósága számára, hogy az előző bekezdésekben előírt feltételek teljesülnek.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. március 13.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat tekintetében történő kiegészítéséről, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az említett ágazatokban alkalmazandó szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 138., 2017.5.25., 4. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2117 rendelete (2021. december 2.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet és az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 435., 2021.12.6., 262.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/2528 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. október 17.) a bizonyos mezőgazdasági ágazatokban végrehajtott támogatási programokra alkalmazandó (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról és az említett programokra alkalmazandó 611/2014/EU, (EU) 2015/1366 és (EU) 2016/1149 felhatalmazáson alapuló rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2022.12.22., 70. o.)

4

---

HATÁROZATOK

| 2023.9.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/10

---

A TANÁCS (EU) 2023/1977 HATÁROZATA

(2023. szeptember 18.)

Bosznia-Hercegovina kormányának az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodáshoz történő csatlakozásának feltételei tekintetében a Nemzetközi Olívatanács tagjainak tanácsában az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) – az (EU) 2016/1892 tanácsi határozattal (1) összhangban – 2016. november 18-án írták alá az Unió nevében, figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére. A megállapodás a 31. cikk (2) bekezdésének értelmében 2017. január 1-jén ideiglenesen hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) – az (EU) 2016/1892 tanácsi határozattal (1) összhangban – 2016. november 18-án írták alá az Unió nevében, figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére. A megállapodás a 31. cikk (2) bekezdésének értelmében 2017. január 1-jén ideiglenesen hatályba lépett.

| (2) | A megállapodást az Unió nevében az (EU) 2019/848 tanácsi határozattal (2) hagyták jóvá. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást az Unió nevében az (EU) 2019/848 tanácsi határozattal (2) hagyták jóvá.

| (3) | A megállapodás 29. cikke értelmében a Nemzetközi Olívatanács tagjai tanácsának (a továbbiakban: a tagok tanácsa) a feladata, hogy meghatározza egy kormány megállapodáshoz való csatlakozásának feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 29. cikke értelmében a Nemzetközi Olívatanács tagjai tanácsának (a továbbiakban: a tagok tanácsa) a feladata, hogy meghatározza egy kormány megállapodáshoz való csatlakozásának feltételeit.

| (4) | Bosznia-Hercegovina kormánya hivatalosan kérte a megállapodáshoz való csatlakozását. A tagok tanácsát ezért fel kell kérni, hogy valamely jövőbeli ülésén vagy a tagok tanácsa általi levélváltás útján történő határozathozatali eljárás keretében határozza meg Bosznia-Hercegovina csatlakozásának feltételeit a Nemzetközi Olívatanácsban való részvételi részesedése és a csatlakozási okirata letétbe helyezési határideje tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Bosznia-Hercegovina kormánya hivatalosan kérte a megállapodáshoz való csatlakozását. A tagok tanácsát ezért fel kell kérni, hogy valamely jövőbeli ülésén vagy a tagok tanácsa általi levélváltás útján történő határozathozatali eljárás keretében határozza meg Bosznia-Hercegovina csatlakozásának feltételeit a Nemzetközi Olívatanácsban való részvételi részesedése és a csatlakozási okirata letétbe helyezési határideje tekintetében.

| (5) | Tekintettel arra, hogy Bosznia-Hercegovina a fogyasztás és a termelés tekintetében egyaránt fejleszteni kívánja olajbogyó-ágazatát, Bosznia-Hercegovina csatlakozása bizonyos feltételek mellett megerősítheti a Nemzetközi Olívatanács pozícióját, különösen az olajbogyótermékek jellemzőire vonatkozó nemzeti és nemzetközi jogszabályok egységesítése, illetve a kereskedelmet gátló akadályok elhárítása terén elért eredmények révén. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy Bosznia-Hercegovina a fogyasztás és a termelés tekintetében egyaránt fejleszteni kívánja olajbogyó-ágazatát, Bosznia-Hercegovina csatlakozása bizonyos feltételek mellett megerősítheti a Nemzetközi Olívatanács pozícióját, különösen az olajbogyótermékek jellemzőire vonatkozó nemzeti és nemzetközi jogszabályok egységesítése, illetve a kereskedelmet gátló akadályok elhárítása terén elért eredmények révén.

| (6) | Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a tagok tanácsában képviselendő álláspontot, mivel az elfogadandó határozat joghatással bír az Unió vonatkozásában, különösen – amennyiben a határozat elfogadása a megállapodás 10. cikke (4) bekezdése szerint nem konszenzussal történik – a tagok tanácsán belüli döntéshozatali egyensúly befolyásolása révén, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a tagok tanácsában képviselendő álláspontot, mivel az elfogadandó határozat joghatással bír az Unió vonatkozásában, különösen – amennyiben a határozat elfogadása a megállapodás 10. cikke (4) bekezdése szerint nem konszenzussal történik – a tagok tanácsán belüli döntéshozatali egyensúly befolyásolása révén,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A bosznia-hercegovinai kormánynak a megállapodáshoz történő csatlakozására vonatkozó feltételekkel kapcsolatban a Nemzetközi Olívatanács tagjainak tanácsa valamely jövőbeli ülésén vagy a tagok tanácsa általi levélváltás útján történő határozathozatali eljárás keretében az Unió nevében képviselendő álláspontot a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  A Tanács (EU) 2016/1892 határozata (2016. október 10.) az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 293., 2016.10.28., 2. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2019/848 határozata (2019. május 17.) az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló 2015. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 139., 2019.5.27., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az Unió támogatja Bosznia-Hercegovina kormányának csatlakozását a megállapodáshoz a Nemzetközi Olívatanács tagjainak tanácsa valamely jövőbeli ülésén vagy a tagok tanácsa által hozott határozatok levélváltás útján történő elfogadására irányuló eljárás keretében, feltéve, hogy Bosznia-Hercegovina részvételi részesedése a megállapodás 11. cikkében meghatározott képlet alapján kerül kiszámításra, és a csatlakozási okirat letétbe helyezésének határideje nem haladja meg a tagok tanácsának határozatától számított 18 hónapot. Amennyiben az okirat letétbe helyezése késik, az Unió a tagok tanácsa által elfogadandó későbbi határozatokban támogathatja az okirat letétbe helyezési határidejének meghosszabbítását.

---

| 2023.9.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.9.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1978 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. szeptember 21.)

a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben előállított villamos energia kivételével – németországi termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre, valamint a 2012. január 1-je után üzembe helyezett és a megújuló energiaforrásokról szóló, 2012. évi törvény (Erneuerbare-Energien-Gesetz) hatálya alá tartozó tengeri szélerőmű-parkokból származó villamos energia termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre irányuló szerződések odaítélésére való alkalmazhatóságáról

(az értesítés a C(2023) 6271. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

| (1) | 2023. április 13-án a Német Energia- és Vízipari Szövetség (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., a továbbiakban: BDEW vagy kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) a Bizottsághoz. A kérelem megfelel az (EU) 2016/1804 bizottsági végrehajtási határozat (2) 1. cikkének (1) bekezdésében, valamint I. mellékletében meghatározott alaki követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

2023. április 13-án a Német Energia- és Vízipari Szövetség (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., a továbbiakban: BDEW vagy kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) a Bizottsághoz. A kérelem megfelel az (EU) 2016/1804 bizottsági végrehajtási határozat (2) 1. cikkének (1) bekezdésében, valamint I. mellékletében meghatározott alaki követelményeknek.

2

| (2) | A BDEW a német energia- és vízügyi ágazat azon vállalkozásait képviselő szövetség, amelyek a 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében vett közszolgáltató ajánlatkérőnek minősülnek. A kérelem – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia németországi termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

A BDEW a német energia- és vízügyi ágazat azon vállalkozásait képviselő szövetség, amelyek a 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében vett közszolgáltató ajánlatkérőnek minősülnek. A kérelem – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia németországi termelésével és nagykereskedelmével összefüggő tevékenységekre vonatkozik.

| (3) | A kérelemhez mellékelték a Német Szövetségi Katellhivatal (Bundeskartellamt, a továbbiakban: BKartA) 2022. május 25-én kelt, indokolással ellátott és adatokkal alátámasztott állásfoglalását. Ebben az állásfoglalásban a BKartA részletesen elemzi a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének az érintett tevékenységre való alkalmazhatóságának feltételét az említett cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A kérelemhez mellékelték a Német Szövetségi Katellhivatal (Bundeskartellamt, a továbbiakban: BKartA) 2022. május 25-én kelt, indokolással ellátott és adatokkal alátámasztott állásfoglalását. Ebben az állásfoglalásban a BKartA részletesen elemzi a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének az érintett tevékenységre való alkalmazhatóságának feltételét az említett cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően.

| (4) | A 2014/25/EU irányelv IV. melléklete 1. bekezdésének a) pontja értelmében, mivel a piacra történő szabad belépés vélelmezhető az adott irányelv 34. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján, a Bizottságnak 90 munkanapon belül végrehajtási határozatot kell elfogadnia a kérelem tárgyában. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/25/EU irányelv IV. melléklete 1. bekezdésének a) pontja értelmében, mivel a piacra történő szabad belépés vélelmezhető az adott irányelv 34. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján, a Bizottságnak 90 munkanapon belül végrehajtási határozatot kell elfogadnia a kérelem tárgyában.

| (5) | 2023. május 16-án a BDEW további érveket nyújtott be, amelyekben kifejtette, hogy miért nem tartja teljes mértékben megalapozottnak a BKartA elemzésének azon részeit, amelyek a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelési tevékenység egyes részeinek a németországi versenynek való kitettségére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(5)

2023. május 16-án a BDEW további érveket nyújtott be, amelyekben kifejtette, hogy miért nem tartja teljes mértékben megalapozottnak a BKartA elemzésének azon részeit, amelyek a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelési tevékenység egyes részeinek a németországi versenynek való kitettségére vonatkoznak.

| (6) | 2023. június 15-én az Ørsted A/S a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. Ez a kérelem a megújuló energiaforrásokról szóló 2012. évi törvény (Erneuerbare-Energien-Gesetz, a továbbiakban: EEG) hatálya alá tartozó, 2012. január 1-je után üzembe helyezett németországi tengeri szélerőműparkokból származó villamos energia termelésére és nagykereskedelmére vonatkozik. A 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (5) bekezdése értelmében e kérelem kezelése nem új eljárásként, hanem az első kérelemmel összefüggésben történik. A Bizottság és a BDEW megállapodott abban, hogy e második kérelem miatt a Bizottságnak 2023. szeptember 25-i határidővel kell végrehajtási jogi aktust elfogadnia. |
| --- | --- |

(6)

2023. június 15-én az Ørsted A/S a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. Ez a kérelem a megújuló energiaforrásokról szóló 2012. évi törvény (Erneuerbare-Energien-Gesetz, a továbbiakban: EEG) hatálya alá tartozó, 2012. január 1-je után üzembe helyezett németországi tengeri szélerőműparkokból származó villamos energia termelésére és nagykereskedelmére vonatkozik. A 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (5) bekezdése értelmében e kérelem kezelése nem új eljárásként, hanem az első kérelemmel összefüggésben történik. A Bizottság és a BDEW megállapodott abban, hogy e második kérelem miatt a Bizottságnak 2023. szeptember 25-i határidővel kell végrehajtási jogi aktust elfogadnia.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (7) | A 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett villamosenergia-termeléssel és -nagykereskedelemmel összefüggő tevékenységek folytatására irányuló szerződések odaítélésére, kivéve, ha ez a tevékenység az említett irányelv 34. cikke értelmében mentességet élvez. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett villamosenergia-termeléssel és -nagykereskedelemmel összefüggő tevékenységek folytatására irányuló szerződések odaítélésére, kivéve, ha ez a tevékenység az említett irányelv 34. cikke értelmében mentességet élvez.

| (8) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdése értelmében az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések – valamely tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő kérésére – nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. |
| --- | --- |

(8)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdése értelmében az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések – valamely tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő kérésére – nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.

| (9) | A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. Az alkalmazandó rövid határidők és a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásának szükségessége azonban korlátozzák ezt az értékelést. Ezek az információk vagy már rendelkezésre álló forrásokból, vagy a 2014/25/EU irányelv 35. cikke szerinti kérelemmel összefüggésben szerzett információkból származnak, és nem egészíthetők ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplőkre irányuló nyilvános vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(9)

A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. Az alkalmazandó rövid határidők és a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásának szükségessége azonban korlátozzák ezt az értékelést. Ezek az információk vagy már rendelkezésre álló forrásokból, vagy a 2014/25/EU irányelv 35. cikke szerinti kérelemmel összefüggésben szerzett információkból származnak, és nem egészíthetők ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplőkre irányuló nyilvános vizsgálatokat.

| (10) | Egy adott piacon a versenynek való közvetlen kitettséget több kritérium alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. |
| --- | --- |

(10)

Egy adott piacon a versenynek való közvetlen kitettséget több kritérium alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű.

| (11) | Annak értékeléséhez, hogy az érintett tevékenységek ki vannak-e téve közvetlen versenynek az e határozat által érintett piacokon, figyelembe kell venni a legfontosabb piaci szereplők piaci részesedését, valamint a megújuló energiaforrásokra épülő németországi villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem támogatási rendszerek keretében történő támogatását és mértékét. |
| --- | --- |

(11)

Annak értékeléséhez, hogy az érintett tevékenységek ki vannak-e téve közvetlen versenynek az e határozat által érintett piacokon, figyelembe kell venni a legfontosabb piaci szereplők piaci részesedését, valamint a megújuló energiaforrásokra épülő németországi villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem támogatási rendszerek keretében történő támogatását és mértékét.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

| (12) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelem tárgyát képező tevékenységek ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben megállapított részletes beszerzési szabályok jelentette beszerzési fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történjen az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára a gazdasági szempontból általánosságban legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(12)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelem tárgyát képező tevékenységek ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben megállapított részletes beszerzési szabályok jelentette beszerzési fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történjen az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára a gazdasági szempontból általánosságban legelőnyösebb megoldás azonosítását.

| (13) | Ez a határozat a 2023. áprilisi és júniusi jogi és ténybeli helyzeten, valamint a BDEW, az Ørsted és a német hatóságok által benyújtott információkon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapul. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható. |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat a 2023. áprilisi és júniusi jogi és ténybeli helyzeten, valamint a BDEW, az Ørsted és a német hatóságok által benyújtott információkon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapul. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

3.1.   A piacra való belépés korlátainak hiánya

A piacra való belépés korlátainak hiánya

| (14) | A piacra való belépés nem minősül korlátozottnak, ha az érintett tagállam végrehajtja és alkalmazza az (EU) 2014/25 irányelv III. mellékletében felsorolt, vonatkozó uniós jogi aktusokat, amely melléklet a villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem tekintetében az (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) tartalmazza. |
| --- | --- |

(14)

A piacra való belépés nem minősül korlátozottnak, ha az érintett tagállam végrehajtja és alkalmazza az (EU) 2014/25 irányelv III. mellékletében felsorolt, vonatkozó uniós jogi aktusokat, amely melléklet a villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem tekintetében az (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) tartalmazza.

3

| (15) | A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján Németország átültette és alkalmazza az (EU) 2019/944 irányelvet. Következésképpen az érintett piacra való belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében nem minősül korlátozottnak. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján Németország átültette és alkalmazza az (EU) 2019/944 irányelvet. Következésképpen az érintett piacra való belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében nem minősül korlátozottnak.

3.2.   A verseny értékelése

A verseny értékelése

3.2.1.   Az érintett termékpiac meghatározása

Az érintett termékpiac meghatározása

| (16) | A BDEW szerint az érintett termékpiacot – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – a hagyományos és a megújuló energia termelése és nagykereskedelme alkotja. Az Ørsted szerint az érintett piac magában foglalja a villamosenergia-termelést és -nagykereskedelmet, amelyre 2012 óta a közvetlen üzletszerzési lehetőség, illetve 2014 óta a közvetlen üzletszerzési kötelezettség vonatkozik. |
| --- | --- |

(16)

A BDEW szerint az érintett termékpiacot – a 2014. augusztus 1-je előtt üzembe helyezett és még közfinanszírozásban részesülő létesítményekben megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kivételével – a hagyományos és a megújuló energia termelése és nagykereskedelme alkotja. Az Ørsted szerint az érintett piac magában foglalja a villamosenergia-termelést és -nagykereskedelmet, amelyre 2012 óta a közvetlen üzletszerzési lehetőség, illetve 2014 óta a közvetlen üzletszerzési kötelezettség vonatkozik.

| (17) | A BDEW megjegyzi (4), hogy valamennyi, 2014. augusztus 1-je után üzembe helyezett létesítmény esetében a kötelező közvetlen üzletszerzés a szokásos üzletszerzési forma. A kötelező közvetlen üzletszerzésben érintett létesítmények választhatnak a piaci felár melletti közvetlen üzletszerzés és a támogatás nélküli közvetlen üzletszerzés (úgynevezett egyéb közvetlen üzletszerzés) között. A közvetlen üzletszerzési kötelezettség alól csak a kis létesítmények esetében van kivétel. A 2016. január 1-je előtt üzembe helyezett létesítmények esetében ezek a legfeljebb 500 kW teljesítményű létesítmények, míg a 2016. január 1-jétől üzembe helyezett létesítmények esetében ezek a 100 kW-nál kisebb és legfeljebb ekkora teljesítményű létesítmények. Az ilyen kis létesítmények eldönthetik, hogy a rögzített átvételi áron alapuló modellt vagy a közvetlen üzletszerzést választják-e. |
| --- | --- |

(17)

A BDEW megjegyzi (4), hogy valamennyi, 2014. augusztus 1-je után üzembe helyezett létesítmény esetében a kötelező közvetlen üzletszerzés a szokásos üzletszerzési forma. A kötelező közvetlen üzletszerzésben érintett létesítmények választhatnak a piaci felár melletti közvetlen üzletszerzés és a támogatás nélküli közvetlen üzletszerzés (úgynevezett egyéb közvetlen üzletszerzés) között. A közvetlen üzletszerzési kötelezettség alól csak a kis létesítmények esetében van kivétel. A 2016. január 1-je előtt üzembe helyezett létesítmények esetében ezek a legfeljebb 500 kW teljesítményű létesítmények, míg a 2016. január 1-jétől üzembe helyezett létesítmények esetében ezek a 100 kW-nál kisebb és legfeljebb ekkora teljesítményű létesítmények. Az ilyen kis létesítmények eldönthetik, hogy a rögzített átvételi áron alapuló modellt vagy a közvetlen üzletszerzést választják-e.

4

| (18) | A BDEW a még közfinanszírozásban részesülő létesítményeket illetően emlékeztett arra, hogy a „korábban támogatott” létesítmények azok, amelyek húsz év támogatást követően 2021. január 1-jétől ki vannak zárva vagy ki lesznek zárva a támogatásból. A 100 kW-nál nagyobb beépített elektromos teljesítményű „korábban támogatott” létesítményeknek közvetlenül, támogatás nélkül kell a villamos energiát forgalmazniuk (egyéb közvetlen üzletszerzés). A legfeljebb 100 kW beépített elektromos teljesítményű létesítmények választhatnak a (nem támogatott) egyéb közvetlen üzletszerzés és a hálózatüzemeltető részére átvételi ár ellenében történő értékesítés között. Ez az átvételi ár azonban jelenleg csak az „éves piaci érték” és a hálózatüzemeltetőnek eladott villamos energia tekintetében az átvitelirendszer-üzemeltetők számára felmerült átlagos forgalmazási költségek közötti különbségnek felel meg (5). A német jogalkotó és a Bizottság ezért ezt a díjazást kizárólag piaci alapú támogatásként („átmeneti tétel”), tehát nem állami támogatásként kezeli („támogatás hiánya”) (6). A kiserőművek kivételével a „korábban támogatott” erőművekre az egyéb kötelező közvetlen üzletszerzés vonatkozik. |
| --- | --- |

(18)

A BDEW a még közfinanszírozásban részesülő létesítményeket illetően emlékeztett arra, hogy a „korábban támogatott” létesítmények azok, amelyek húsz év támogatást követően 2021. január 1-jétől ki vannak zárva vagy ki lesznek zárva a támogatásból. A 100 kW-nál nagyobb beépített elektromos teljesítményű „korábban támogatott” létesítményeknek közvetlenül, támogatás nélkül kell a villamos energiát forgalmazniuk (egyéb közvetlen üzletszerzés). A legfeljebb 100 kW beépített elektromos teljesítményű létesítmények választhatnak a (nem támogatott) egyéb közvetlen üzletszerzés és a hálózatüzemeltető részére átvételi ár ellenében történő értékesítés között. Ez az átvételi ár azonban jelenleg csak az „éves piaci érték” és a hálózatüzemeltetőnek eladott villamos energia tekintetében az átvitelirendszer-üzemeltetők számára felmerült átlagos forgalmazási költségek közötti különbségnek felel meg (5). A német jogalkotó és a Bizottság ezért ezt a díjazást kizárólag piaci alapú támogatásként („átmeneti tétel”), tehát nem állami támogatásként kezeli („támogatás hiánya”) (6). A kiserőművek kivételével a „korábban támogatott” erőművekre az egyéb kötelező közvetlen üzletszerzés vonatkozik.

5

6

| (19) | A Bizottság a németországi villamosenergia-termelésre vonatkozó egyik korábbi határozatában (7) különbséget tett a hagyományos villamosenergia-termelés piaca és a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés piaca között. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EEG által szabályozott villamos energia termelése és forgalmazása nem képezi a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítási és első értékesítési piacának részét, mivel a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon, hanem azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői vásárolják meg jogszabályban meghatározott áron. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság a németországi villamosenergia-termelésre vonatkozó egyik korábbi határozatában (7) különbséget tett a hagyományos villamosenergia-termelés piaca és a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés piaca között. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EEG által szabályozott villamos energia termelése és forgalmazása nem képezi a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítási és első értékesítési piacának részét, mivel a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon, hanem azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői vásárolják meg jogszabályban meghatározott áron.

7

| (20) | Későbbi határozataiban a Bizottság megállapította, hogy a hagyományos villamosenergia-termelés és (legalább egyes) megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés ugyanannak a piacnak a részét képezi. A Bizottság a Hollandiára vonatkozó határozatában (8) megjegyezte, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát közvetlenül a piacon értékesítik, és hogy a holland SDE+ rendszer ösztönzi a versenyképes ajánlatokat, a versenytársak pedig megpróbálják minimalizálni költségeiket (ennélfogva a kapott felárat). A Bizottság az Olaszországra vonatkozó határozatában (9) megjegyezte, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó közelmúltbeli rendszerekre számos kérelmező részvételével zajló ajánlattételi eljárás vonatkozik. A Bizottság a Litvániára vonatkozó határozatában (10) megállapította, hogy a harmadik támogatási rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás keretében megállapított feláralapú támogatásban részesül, és megállapította, hogy az ugyanazon piac részét képezi, mint a hagyományos villamos energia termelése. A Bizottság 2022-ben Dánia (11) vonatkozásában megállapította, hogy a közfinanszírozás elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza. Ennek nyomán arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem tárgyát képező, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató létesítmények ugyanahhoz a piachoz tartoznak, mint a hagyományos villamosenergia-termelés. |
| --- | --- |

(20)

Későbbi határozataiban a Bizottság megállapította, hogy a hagyományos villamosenergia-termelés és (legalább egyes) megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés ugyanannak a piacnak a részét képezi. A Bizottság a Hollandiára vonatkozó határozatában (8) megjegyezte, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát közvetlenül a piacon értékesítik, és hogy a holland SDE+ rendszer ösztönzi a versenyképes ajánlatokat, a versenytársak pedig megpróbálják minimalizálni költségeiket (ennélfogva a kapott felárat). A Bizottság az Olaszországra vonatkozó határozatában (9) megjegyezte, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó közelmúltbeli rendszerekre számos kérelmező részvételével zajló ajánlattételi eljárás vonatkozik. A Bizottság a Litvániára vonatkozó határozatában (10) megállapította, hogy a harmadik támogatási rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás keretében megállapított feláralapú támogatásban részesül, és megállapította, hogy az ugyanazon piac részét képezi, mint a hagyományos villamos energia termelése. A Bizottság 2022-ben Dánia (11) vonatkozásában megállapította, hogy a közfinanszírozás elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza. Ennek nyomán arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem tárgyát képező, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató létesítmények ugyanahhoz a piachoz tartoznak, mint a hagyományos villamosenergia-termelés.

8

9

10

11

| (21) | A BKartA az állásfoglalásában (12) megjegyzi, hogy 2012 eleje és 2020 vége között hozzávetőleg 65 GW, az EEG alapján támogatott termelőkapacitást telepítettek, ami az EEG alapján támogatott kapacitás felét és a teljes németországi termelőkapacitás negyedét teszi ki. 2020-ban az EEG alapján támogatott villamos energia a teljes németországi villamosenergia-termelés mintegy 20 %-át tette ki. Az EEG szerinti kifizetések csak mérsékelten növekedtek, mivel egyre több termelő létesítmény döntött úgy, hogy termelését a piacon értékesíti („közvetlen üzletszerzés”), ahelyett, hogy rögzített felárat kapna. Ami a termékpiac meghatározását illeti, a BKartA a trösztellenes határozathozatali gyakorlatában többször is arra az álláspontra helyezkedett, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia külön piacot képez (13). |
| --- | --- |

(21)

A BKartA az állásfoglalásában (12) megjegyzi, hogy 2012 eleje és 2020 vége között hozzávetőleg 65 GW, az EEG alapján támogatott termelőkapacitást telepítettek, ami az EEG alapján támogatott kapacitás felét és a teljes németországi termelőkapacitás negyedét teszi ki. 2020-ban az EEG alapján támogatott villamos energia a teljes németországi villamosenergia-termelés mintegy 20 %-át tette ki. Az EEG szerinti kifizetések csak mérsékelten növekedtek, mivel egyre több termelő létesítmény döntött úgy, hogy termelését a piacon értékesíti („közvetlen üzletszerzés”), ahelyett, hogy rögzített felárat kapna. Ami a termékpiac meghatározását illeti, a BKartA a trösztellenes határozathozatali gyakorlatában többször is arra az álláspontra helyezkedett, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia külön piacot képez (13).

12

13

| (22) | A Bizottság megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrásokból történő németországi villamosenergia-termelést számos, eltérő tulajdonságokkal rendelkező rendszer támogatja. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrásokból történő németországi villamosenergia-termelést számos, eltérő tulajdonságokkal rendelkező rendszer támogatja.

| (23) | Tekintettel a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató németországi rendszerek sokféleségére, az e preambulumbekezdésekben közölt elemzéshez a piacot egyrészt a piaci áraktól független díjazásra (rögzített átvételi ár, bérlői villamosenergia-pótdíj) jogosult létesítmények, másrészt a piaci árakhoz kapcsolódó díjazásban részesülő létesítmények (jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett létesítmények, ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett létesítmények, korábban támogatott régi erőművek és egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett létesítmények) között kell felosztani. Ez a megközelítés összhangban van a német villamosenergia-piacra vonatkozó 2012/218/EU bizottsági mentességi határozattal, amelyben a Bizottság megállapította, hogy a jogszabályban előírt díjazás megléte kulcsfontosságú tényező az EEG hatálya alá tartozó villamos energia versenynek való kitettségének elemzésekor. |
| --- | --- |

(23)

Tekintettel a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést támogató németországi rendszerek sokféleségére, az e preambulumbekezdésekben közölt elemzéshez a piacot egyrészt a piaci áraktól független díjazásra (rögzített átvételi ár, bérlői villamosenergia-pótdíj) jogosult létesítmények, másrészt a piaci árakhoz kapcsolódó díjazásban részesülő létesítmények (jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett létesítmények, ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett létesítmények, korábban támogatott régi erőművek és egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett létesítmények) között kell felosztani. Ez a megközelítés összhangban van a német villamosenergia-piacra vonatkozó 2012/218/EU bizottsági mentességi határozattal, amelyben a Bizottság megállapította, hogy a jogszabályban előírt díjazás megléte kulcsfontosságú tényező az EEG hatálya alá tartozó villamos energia versenynek való kitettségének elemzésekor.

3.2.2.   Az érintett földrajzi piac meghatározása

Az érintett földrajzi piac meghatározása

| (24) | A BDEW szerint a Bizottság határozathozatali gyakorlata alapján az érintett földrajzi piacot a Németországi Szövetségi Köztársaság területét magában foglaló nemzeti piacként kell meghatározni (14). |
| --- | --- |

(24)

A BDEW szerint a Bizottság határozathozatali gyakorlata alapján az érintett földrajzi piacot a Németországi Szövetségi Köztársaság területét magában foglaló nemzeti piacként kell meghatározni (14).

14

| (25) | A földrajzi piacot illetően a Bizottság a korábbi gyakorlatában (15) arra az álláspontra helyezkedett, hogy a villamosenergia-termelés piaca nemzeti kiterjedésű. A kérelmező álláspontja összhangban van a Bizottság gyakorlatával. |
| --- | --- |

(25)

A földrajzi piacot illetően a Bizottság a korábbi gyakorlatában (15) arra az álláspontra helyezkedett, hogy a villamosenergia-termelés piaca nemzeti kiterjedésű. A kérelmező álláspontja összhangban van a Bizottság gyakorlatával.

15

| (26) | mivel a kérelemben nem tüntették fel, hogy a földrajzi piac kiterjedése eltérő volna, az e határozat szerinti értékelés céljából és a versenyjog sérelme nélkül úgy tekinthető, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelése és nagykereskedelme földrajzi szempontból Németország területére terjed ki. |
| --- | --- |

(26)

mivel a kérelemben nem tüntették fel, hogy a földrajzi piac kiterjedése eltérő volna, az e határozat szerinti értékelés céljából és a versenyjog sérelme nélkül úgy tekinthető, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelése és nagykereskedelme földrajzi szempontból Németország területére terjed ki.

3.2.3.   Piacelemzés

Piacelemzés

3.2.3.1.   A németországi villamosenergia-termelés piacának piaci részesedése és átfogó értékelése

A németországi villamosenergia-termelés piacának piaci részesedése és átfogó értékelése

| (27) | A Bizottság a hagyományos villamosenergia-termelésre, illetve a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelésre vonatkozóan rendelkezésre álló adatok alapján elemzést fog készíteni a németországi villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacáról. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság a hagyományos villamosenergia-termelésre, illetve a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelésre vonatkozóan rendelkezésre álló adatok alapján elemzést fog készíteni a németországi villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacáról.

| (28) | A BKartA a hagyományos villamos energia termelésére vonatkozó éves piaci jelentésében áttekintést nyújt a piaci részesedésekről. A 2019–2021 közötti időszakban az öt legnagyobb hagyományos villamosenergia-termelő – az RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), a LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), az EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), az EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) és a Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %) – éves piaci részesedése meglehetősen stabil volt. E vállalatok közül csak kettő, az EnBW és a Vattenfall közszolgáltató ajánlatkérő. Az Ørsted piaci részesedése a hagyományos villamosenergia-termelés és a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés összevont piacán 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben 1 %-nál alacsonyabb volt (16). |
| --- | --- |

(28)

A BKartA a hagyományos villamos energia termelésére vonatkozó éves piaci jelentésében áttekintést nyújt a piaci részesedésekről. A 2019–2021 közötti időszakban az öt legnagyobb hagyományos villamosenergia-termelő – az RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), a LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), az EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), az EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) és a Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %) – éves piaci részesedése meglehetősen stabil volt. E vállalatok közül csak kettő, az EnBW és a Vattenfall közszolgáltató ajánlatkérő. Az Ørsted piaci részesedése a hagyományos villamosenergia-termelés és a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés összevont piacán 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben 1 %-nál alacsonyabb volt (16).

16

| (29) | A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia három legnagyobb termelőjének neve és piaci részesedése nyilvánosan nem elérhető. Ez részben a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia piacán tevékenykedő szereplők nagy számának tudható be. |
| --- | --- |

(29)

A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia három legnagyobb termelőjének neve és piaci részesedése nyilvánosan nem elérhető. Ez részben a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia piacán tevékenykedő szereplők nagy számának tudható be.

| (30) | A BKartA megállapította, hogy a hagyományos villamosenergia-termelés területén a legnagyobb árbevétellel rendelkező öt fent említett vállalat piaci részesedése 2021-ben – az EEG értelmében támogatott termelési volument tekintve – a németországi piac területén összesen mintegy 6,4 %-ot tett ki (17). |
| --- | --- |

(30)

A BKartA megállapította, hogy a hagyományos villamosenergia-termelés területén a legnagyobb árbevétellel rendelkező öt fent említett vállalat piaci részesedése 2021-ben – az EEG értelmében támogatott termelési volument tekintve – a németországi piac területén összesen mintegy 6,4 %-ot tett ki (17).

17

| (31) | A BDEW szerint biztonsággal feltételezhető, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát termelők piaci részesedése viszonylag alacsony, és egyikük sem rendelkezik 10 %-nál nagyobb piaci részesedéssel. |
| --- | --- |

(31)

A BDEW szerint biztonsággal feltételezhető, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát termelők piaci részesedése viszonylag alacsony, és egyikük sem rendelkezik 10 %-nál nagyobb piaci részesedéssel.

| (32) | A BKartA az állásfoglalásában (18) azt állítja, hogy Németországban az általános villamosenergia-nagykereskedelemben tényleges versenykényszer érvényesül, és hogy a nagykereskedelmi árjelzések a hatékony verseny eredményei. A Bizottság ezért elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó támogatási rendszerek részletesebb elemzése alapján a hagyományos villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem versenykényszert gyakorol a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre. |
| --- | --- |

(32)

A BKartA az állásfoglalásában (18) azt állítja, hogy Németországban az általános villamosenergia-nagykereskedelemben tényleges versenykényszer érvényesül, és hogy a nagykereskedelmi árjelzések a hatékony verseny eredményei. A Bizottság ezért elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó támogatási rendszerek részletesebb elemzése alapján a hagyományos villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem versenykényszert gyakorol a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre.

18

3.2.3.2.   Azok a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést és -nagykereskedelmet folytató létesítmények, amelyek a piaci áraktól független díjazásban részesülhetnek (azaz rögzített átvételi ár (19) és a bérlői villamosenergia-pótdíj (20) mellett)

19

20

| (33) | A 2012. január 1-je és 2014. augusztus 1-je között üzembe helyezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató létesítmények mentesülnek a közvetlen üzletszerzési kötelezettség alól, és igénybe vehetik a rögzített átvételi ár lehetőségét. A BKartA szerint ezek a létesítmények rögzített díjazásban részesülnek nem piaci szereplőktől (az átvitelirendszer-üzemeltetőktől), és semmilyen piaci tevékenységben nem vesznek részt. A Bizottság által a németországi villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre vonatkozóan a 2012. évi határozatban elvégzett elemzéssel összhangban az ilyen erőművek nem tekinthetők versenynek kitett létesítményeknek. |
| --- | --- |

(33)

A 2012. január 1-je és 2014. augusztus 1-je között üzembe helyezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató létesítmények mentesülnek a közvetlen üzletszerzési kötelezettség alól, és igénybe vehetik a rögzített átvételi ár lehetőségét. A BKartA szerint ezek a létesítmények rögzített díjazásban részesülnek nem piaci szereplőktől (az átvitelirendszer-üzemeltetőktől), és semmilyen piaci tevékenységben nem vesznek részt. A Bizottság által a németországi villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre vonatkozóan a 2012. évi határozatban elvégzett elemzéssel összhangban az ilyen erőművek nem tekinthetők versenynek kitett létesítményeknek.

| (34) | A 2014. augusztus 1-jén vagy azt követően üzembe helyezett kiserőművek (azaz a 100 kW-nál kisebb teljesítményű erőművek, illetve a 2015 végéig üzembe helyezett, 500 kW-nál kisebb teljesítményű erőművek) mentesülnek a közvetlen üzletszerzési kötelezettség alól, és igénybe vehetik a rögzített átvételi ár lehetőségét. A BKartA szerint ezek a létesítmények rögzített díjazásban részesülnek egy nem piaci szereplőtől, és semmilyen piaci tevékenységben nem vesznek részt. A Bizottság által a németországi villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre vonatkozóan a 2012. évi határozatban elvégzett elemzéssel összhangban az ilyen erőművek nem tekinthetők versenynek kitett létesítményeknek. |
| --- | --- |

(34)

A 2014. augusztus 1-jén vagy azt követően üzembe helyezett kiserőművek (azaz a 100 kW-nál kisebb teljesítményű erőművek, illetve a 2015 végéig üzembe helyezett, 500 kW-nál kisebb teljesítményű erőművek) mentesülnek a közvetlen üzletszerzési kötelezettség alól, és igénybe vehetik a rögzített átvételi ár lehetőségét. A BKartA szerint ezek a létesítmények rögzített díjazásban részesülnek egy nem piaci szereplőtől, és semmilyen piaci tevékenységben nem vesznek részt. A Bizottság által a németországi villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre vonatkozóan a 2012. évi határozatban elvégzett elemzéssel összhangban az ilyen erőművek nem tekinthetők versenynek kitett létesítményeknek.

| (35) | Ami a „bérlői villamosenergia-pótdíjat” vagy az erőmű-üzemeltető által a bérlőinek el nem adott villamos energiát illeti, a BKartA szerint az erőmű-üzemeltető csak akkor választja a bérlői villamosenergia-pótdíjat, ha az további pénzügyi előnyökkel jár. Alapértelmezés szerint tehát ez támogatottabb lehetőség. A BKartA arra a következtetésre jut, hogy a „bérlői villamosenergia-pótdíj” alkalmazására kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek nincsenek közvetlenül kitéve a versenynek. A Bizottság nem állapít meg olyan tényezőket, amelyek lehetővé tennék az e következtetéstől való eltérést. |
| --- | --- |

(35)

Ami a „bérlői villamosenergia-pótdíjat” vagy az erőmű-üzemeltető által a bérlőinek el nem adott villamos energiát illeti, a BKartA szerint az erőmű-üzemeltető csak akkor választja a bérlői villamosenergia-pótdíjat, ha az további pénzügyi előnyökkel jár. Alapértelmezés szerint tehát ez támogatottabb lehetőség. A BKartA arra a következtetésre jut, hogy a „bérlői villamosenergia-pótdíj” alkalmazására kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek nincsenek közvetlenül kitéve a versenynek. A Bizottság nem állapít meg olyan tényezőket, amelyek lehetővé tennék az e következtetéstől való eltérést.

| (36) | E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a fent ismertetett tényezőket arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy Németországban az átvételi árak és a bérlői villamosenergia-pótdíj alkalmazása alá eső, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem nincs kitéve a versenynek. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek nem teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó az említett tevékenység németországi folytatásának lehetővé tételét célzó szerződésekre. |
| --- | --- |

(36)

E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a fent ismertetett tényezőket arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy Németországban az átvételi árak és a bérlői villamosenergia-pótdíj alkalmazása alá eső, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem nincs kitéve a versenynek. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek nem teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó az említett tevékenység németországi folytatásának lehetővé tételét célzó szerződésekre.

3.2.3.3.   Azok a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek, amelyek a piaci árakhoz kapcsolódó díjazásban részesülnek (azaz a jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett erőművek (21), az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett erőművek (22), a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművek (23), valamint az egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek (24))

21

22

23

24

| (37) | Az EEG hatálya alá tartozó azon erőmű-üzemeltetők, amelyek jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezettek, a következőkből szereznek bevételt:






  — | Harmadik felek részére történő villamosenergia-értékesítés (a kiegyenlítési csoportba felvett mennyiségekért fizetett vételárnak megfelelő összegben). Ez az üzletszerzés mentesül az árszabályozási követelmények alól. A harmadik fél nem lehet hálózatüzemeltető. Az értékesítésre tehát a nagykereskedelmi piacon kerül sor. |
| --- | --- | --- |

(37)

Az EEG hatálya alá tartozó azon erőmű-üzemeltetők, amelyek jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezettek, a következőkből szereznek bevételt:

—

Harmadik felek részére történő villamosenergia-értékesítés (a kiegyenlítési csoportba felvett mennyiségekért fizetett vételárnak megfelelő összegben). Ez az üzletszerzés mentesül az árszabályozási követelmények alól. A harmadik fél nem lehet hálózatüzemeltető. Az értékesítésre tehát a nagykereskedelmi piacon kerül sor.

| — | A hálózatüzemeltető által az erőmű-üzemeltetőnek minden egyes betáplált kWh után fizetett piaci felár. Ez a 2014. augusztus 1-jétől üzembe helyezett erőművekre vonatkozó korlátozás hatálya alá tartozik: Ha az érték az EPEX ún. spot (azonnali) másnapi kereskedése keretében legalább hat egymást követő órán keresztül negatív, akkor az alkalmazandó érték – és így a piaci felár – az adott időszak egészére nullára csökken. A 2021. január 1-jétől újonnan üzembe helyezett vagy újonnan szerződést elnyert erőművek esetében a vonatkozó időszak négy órára csökkent. A 2023. január 1-jétől üzembe helyezett vagy az EEG hatálya alá tartozó szerződést elnyert, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek esetében ez az időszak a 2023. évi négy óráról 2027-re fokozatosan egy órára csökken. A piaci felár az EEG hatálya alá tartozó erőmű-üzemeltetőnek a hálózatüzemeltetővel szembeni külön kifizetési igénye. A 2014. augusztus 1-jétől üzembe helyezett létesítmények esetében a létesítményre „alkalmazandó érték” („anzulegender Wert”, AW) és a „havi piaci érték” („Monatsmarktwert, MW”) különbségeként kerül kiszámításra az MP = AW – MW képlet szerint. |
| --- | --- |

—

A hálózatüzemeltető által az erőmű-üzemeltetőnek minden egyes betáplált kWh után fizetett piaci felár. Ez a 2014. augusztus 1-jétől üzembe helyezett erőművekre vonatkozó korlátozás hatálya alá tartozik: Ha az érték az EPEX ún. spot (azonnali) másnapi kereskedése keretében legalább hat egymást követő órán keresztül negatív, akkor az alkalmazandó érték – és így a piaci felár – az adott időszak egészére nullára csökken. A 2021. január 1-jétől újonnan üzembe helyezett vagy újonnan szerződést elnyert erőművek esetében a vonatkozó időszak négy órára csökkent. A 2023. január 1-jétől üzembe helyezett vagy az EEG hatálya alá tartozó szerződést elnyert, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek esetében ez az időszak a 2023. évi négy óráról 2027-re fokozatosan egy órára csökken. A piaci felár az EEG hatálya alá tartozó erőmű-üzemeltetőnek a hálózatüzemeltetővel szembeni külön kifizetési igénye. A 2014. augusztus 1-jétől üzembe helyezett létesítmények esetében a létesítményre „alkalmazandó érték” („anzulegender Wert”, AW) és a „havi piaci érték” („Monatsmarktwert, MW”) különbségeként kerül kiszámításra az MP = AW – MW képlet szerint.

| (38) | A BKartA az állásfoglalásában kifejti, hogy a konkrét gyakorlati és gazdasági következmények tekintetében döntő jelentőséggel bír, hogy a piaci felár kompenzálja az adott technológia erőműspecifikus alkalmazandó értéke és piaci értéke közötti különbséget. Mivel nem válhat negatívvá, pozitív hatása van az erőmű-üzemeltető nyereségére, azaz ha az erőműspecifikus alkalmazandó érték magasabb, mint a megfelelő piaci érték. A BKartA 2020 májusa és 2022 áprilisa között 23 hónapon keresztül elemezte mindkét értéket. 2021. január 1-jétől az alkalmazandó értékeket jogszabály határozta meg, és azok idővel évente 0,5–1,5 % közötti mértékben fokozatosan csökkennek. Legalább 2021 közepéig az alkalmazandó értékek többnyire jelentősen meghaladták az elmúlt tizenkét hónap vonatkozó piaci értékeit. Ez azt jelentette, hogy ennek megfelelően magas piaci felárat fizettek, amely elszigetelte a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, érintett erőműveket az egyéb villamosenergia-termelés tényleges piacától és versenypiaci erőitől. Azon erőművek, amelyeknek az erőműspecifikus alkalmazandó értéke meghaladja a rendes piaci értéket, és amelyeket ebből következően a jogszabályban meghatározott piaci felár támogat, a BKartA véleménye szerint nincsenek kitéve más termelő erőművekkel szembeni közvetlen versenynek. |
| --- | --- |

(38)

A BKartA az állásfoglalásában kifejti, hogy a konkrét gyakorlati és gazdasági következmények tekintetében döntő jelentőséggel bír, hogy a piaci felár kompenzálja az adott technológia erőműspecifikus alkalmazandó értéke és piaci értéke közötti különbséget. Mivel nem válhat negatívvá, pozitív hatása van az erőmű-üzemeltető nyereségére, azaz ha az erőműspecifikus alkalmazandó érték magasabb, mint a megfelelő piaci érték. A BKartA 2020 májusa és 2022 áprilisa között 23 hónapon keresztül elemezte mindkét értéket. 2021. január 1-jétől az alkalmazandó értékeket jogszabály határozta meg, és azok idővel évente 0,5–1,5 % közötti mértékben fokozatosan csökkennek. Legalább 2021 közepéig az alkalmazandó értékek többnyire jelentősen meghaladták az elmúlt tizenkét hónap vonatkozó piaci értékeit. Ez azt jelentette, hogy ennek megfelelően magas piaci felárat fizettek, amely elszigetelte a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, érintett erőműveket az egyéb villamosenergia-termelés tényleges piacától és versenypiaci erőitől. Azon erőművek, amelyeknek az erőműspecifikus alkalmazandó értéke meghaladja a rendes piaci értéket, és amelyeket ebből következően a jogszabályban meghatározott piaci felár támogat, a BKartA véleménye szerint nincsenek kitéve más termelő erőművekkel szembeni közvetlen versenynek.

| (39) | Konkrét technológiákat vizsgálva a BKartA megállapította, hogy 2021 közepéig csak egyes új vízerőművek és depóniagáz-hasznosító erőművek erőműspecifikus értékei voltak érzékelhetően az EPEX piaci értéke alatt egyes hónapokban. Ez 2020 szeptemberében az 50 MW-nál nagyobb teljesítményű vízerőművekre, 2020 novemberétől pedig a 20 MW és 50 MW közötti teljesítményű vízerőművekre vonatkozott 2020 szeptemberében és 2020 decemberétől, valamint a 10 MW és 20 MW közötti teljesítményű vízerőművekre 2021 januárjában és áprilisában. Ez 2020 szeptemberében és 2020 decemberétől az 1 MW és 5 MW közötti teljesítményű depóniagáz-hasznosító erőműveket, és 2020 novemberében a legalább 5 MW teljesítményű depóniagáz-hasznosító erőműveket is érintette. Ugyanez vonatkozik a tengeri szélerőművekre is. 2021 közepe óta számos alkalmazandó érték a vonatkozó havi piaci értékek alá csökkent, és 2021 vége óta ez elmondható az alkalmazandó értékek túlnyomó többségéről. |
| --- | --- |

(39)

Konkrét technológiákat vizsgálva a BKartA megállapította, hogy 2021 közepéig csak egyes új vízerőművek és depóniagáz-hasznosító erőművek erőműspecifikus értékei voltak érzékelhetően az EPEX piaci értéke alatt egyes hónapokban. Ez 2020 szeptemberében az 50 MW-nál nagyobb teljesítményű vízerőművekre, 2020 novemberétől pedig a 20 MW és 50 MW közötti teljesítményű vízerőművekre vonatkozott 2020 szeptemberében és 2020 decemberétől, valamint a 10 MW és 20 MW közötti teljesítményű vízerőművekre 2021 januárjában és áprilisában. Ez 2020 szeptemberében és 2020 decemberétől az 1 MW és 5 MW közötti teljesítményű depóniagáz-hasznosító erőműveket, és 2020 novemberében a legalább 5 MW teljesítményű depóniagáz-hasznosító erőműveket is érintette. Ugyanez vonatkozik a tengeri szélerőművekre is. 2021 közepe óta számos alkalmazandó érték a vonatkozó havi piaci értékek alá csökkent, és 2021 vége óta ez elmondható az alkalmazandó értékek túlnyomó többségéről.

| (40) | A BKartA szerint e tendencia stabilizálódása esetén a piaci felárnak már nem lenne gazdasági hatása a szóban forgó erőművekre; ezért versenypiaci feltételek mellett, korlátozás nélkül működnének, és tényleges versenynek lennének kitéve. A BKartA azonban csak akkor feltételezne ilyen stabil tendenciát, ha az erőműspecifikus alkalmazandó érték megfelelő ideig a piaci érték (vagy egy megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás szerinti index) alá csökkenne. Ez az időszak 12 egymást követő hónap lenne. A Bizottság egyetért a BKartA-val abban, hogy helyénvaló e tevékenység versenynek való közvetlen kitettségét ahhoz a tényhez kötni, hogy az erőműspecifikus alkalmazandó érték 12 egymást követő hónapban a piaci érték (vagy egy ennek megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás indexe) alá csökkent. |
| --- | --- |

(40)

A BKartA szerint e tendencia stabilizálódása esetén a piaci felárnak már nem lenne gazdasági hatása a szóban forgó erőművekre; ezért versenypiaci feltételek mellett, korlátozás nélkül működnének, és tényleges versenynek lennének kitéve. A BKartA azonban csak akkor feltételezne ilyen stabil tendenciát, ha az erőműspecifikus alkalmazandó érték megfelelő ideig a piaci érték (vagy egy megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás szerinti index) alá csökkenne. Ez az időszak 12 egymást követő hónap lenne. A Bizottság egyetért a BKartA-val abban, hogy helyénvaló e tevékenység versenynek való közvetlen kitettségét ahhoz a tényhez kötni, hogy az erőműspecifikus alkalmazandó érték 12 egymást követő hónapban a piaci érték (vagy egy ennek megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás indexe) alá csökkent.

| (41) | Az ajánlattételi eljárások keretében meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzést illetően a BKartA szerint néhány jellemző valamennyi ajánlattételi eljárás esetében közös. Az EEG hatálya alá tartozó ajánlattételi eljárásokat kisléptékű ajánlattételi struktúra jellemzi. Az egyes ajánlatok nagysága az adott ajánlattételi eljárásban szereplő igényhez képest alacsony, és messze elmarad a német kartelljog szerinti piaci erőfölényre vonatkozó vélelmezési küszöbértéktől. Ezen ajánlatok mögött kellően kis léptékű, a szárazföldi szél- és napenergia esetében pedig elenyésző léptékű beszállítói struktúra van. A pályáztató közjogi szerv a Németországi Szövetségi Köztársaság, amely maga nem jár el ajánlattevőként. |
| --- | --- |

(41)

Az ajánlattételi eljárások keretében meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzést illetően a BKartA szerint néhány jellemző valamennyi ajánlattételi eljárás esetében közös. Az EEG hatálya alá tartozó ajánlattételi eljárásokat kisléptékű ajánlattételi struktúra jellemzi. Az egyes ajánlatok nagysága az adott ajánlattételi eljárásban szereplő igényhez képest alacsony, és messze elmarad a német kartelljog szerinti piaci erőfölényre vonatkozó vélelmezési küszöbértéktől. Ezen ajánlatok mögött kellően kis léptékű, a szárazföldi szél- és napenergia esetében pedig elenyésző léptékű beszállítói struktúra van. A pályáztató közjogi szerv a Németországi Szövetségi Köztársaság, amely maga nem jár el ajánlattevőként.

| (42) | A BKartA hozzáteszi, hogy az éghajlat-politikai megfontolások, valamint a megfelelő szakpolitikai bővítési célok és előírások fényében valamennyi megújuló energiaforrás esetében az ajánlattételi rendszer célja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kínálatának bővítése és ennek megfelelően a támogatható projektek iránti jelentős kereslet kialakítása. Az ajánlattevők által az ajánlattételi eljárás keretében tett tényleges és lehetséges ajánlat másfelől többek között attól függ, hogy az új projektekhez rendelkezésre állnak-e megfelelő földterületek. A meglévő erőművekre vonatkozó ajánlatok jelenleg csak gyakorlati szempontból relevánsak a biomassza-ágazatban. A szárazföldi szélenergia esetében ugyanazon a telephelyen már vannak műszaki szempontból lényegesen korszerűsített erőművekre vonatkozó ajánlatok (erőmű-átalakítás). Az új erőművekre vonatkozó ajánlattétel mindenütt lehetséges, és a gyakorlatban ez a legjelentősebb eset. A piacra lépést az is megkönnyíti, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia szolgáltatását nem intenzív, helyi személyzet alkalmazása jellemzi. Ezenkívül a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés támogatására alkalmazandó értékekért folyó verseny nem a piacért folytatott verseny. Egy-egy szerződés odaítélése nem biztosít monopóliumot vagy erőfölényt az értékesítési piacon, mivel a nagykereskedelemre termelt villamos energia értékesítése versenykörnyezetben, piaci mechanizmusok által meghatározott árakon történik. |
| --- | --- |

(42)

A BKartA hozzáteszi, hogy az éghajlat-politikai megfontolások, valamint a megfelelő szakpolitikai bővítési célok és előírások fényében valamennyi megújuló energiaforrás esetében az ajánlattételi rendszer célja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kínálatának bővítése és ennek megfelelően a támogatható projektek iránti jelentős kereslet kialakítása. Az ajánlattevők által az ajánlattételi eljárás keretében tett tényleges és lehetséges ajánlat másfelől többek között attól függ, hogy az új projektekhez rendelkezésre állnak-e megfelelő földterületek. A meglévő erőművekre vonatkozó ajánlatok jelenleg csak gyakorlati szempontból relevánsak a biomassza-ágazatban. A szárazföldi szélenergia esetében ugyanazon a telephelyen már vannak műszaki szempontból lényegesen korszerűsített erőművekre vonatkozó ajánlatok (erőmű-átalakítás). Az új erőművekre vonatkozó ajánlattétel mindenütt lehetséges, és a gyakorlatban ez a legjelentősebb eset. A piacra lépést az is megkönnyíti, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia szolgáltatását nem intenzív, helyi személyzet alkalmazása jellemzi. Ezenkívül a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés támogatására alkalmazandó értékekért folyó verseny nem a piacért folytatott verseny. Egy-egy szerződés odaítélése nem biztosít monopóliumot vagy erőfölényt az értékesítési piacon, mivel a nagykereskedelemre termelt villamos energia értékesítése versenykörnyezetben, piaci mechanizmusok által meghatározott árakon történik.

| (43) | A Bizottság korábbi határozataiban (25) megállapította, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó rendszerek támogatási szintjének meghatározására irányuló ajánlatok megléte fontos tényező a versenynek való közvetlen kitettség meghatározásához. A Németországot érintő jelen ügyben a BKartA – a Bizottság határozathozatali gyakorlatának elismerése mellett – olyan további kritérium bevezetését javasolja, amely lehetővé teszi az egyes ajánlatokban feltüntetett támogatás tekintetében érvényesülő verseny intenzitása szerinti különbségtételt. Ez a kritérium lehet a megpályáztatott kapacitás legalább 25 %-ával történő túljegyzés. A BDEW megkérdőjelezi egy ilyen kritérium alkalmazásának megvalósíthatóságát, mivel a túljegyzés csak az ajánlattételi eljárás után mérhető, míg a közszolgáltató ajánlatkérőknek az ilyen ajánlattételi eljárásokban való részvételt megelőzően saját beszerzést kell szervezniük. Ez bármilyen mentességet ténylegesen semmissé tenne. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság korábbi határozataiban (25) megállapította, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó rendszerek támogatási szintjének meghatározására irányuló ajánlatok megléte fontos tényező a versenynek való közvetlen kitettség meghatározásához. A Németországot érintő jelen ügyben a BKartA – a Bizottság határozathozatali gyakorlatának elismerése mellett – olyan további kritérium bevezetését javasolja, amely lehetővé teszi az egyes ajánlatokban feltüntetett támogatás tekintetében érvényesülő verseny intenzitása szerinti különbségtételt. Ez a kritérium lehet a megpályáztatott kapacitás legalább 25 %-ával történő túljegyzés. A BDEW megkérdőjelezi egy ilyen kritérium alkalmazásának megvalósíthatóságát, mivel a túljegyzés csak az ajánlattételi eljárás után mérhető, míg a közszolgáltató ajánlatkérőknek az ilyen ajánlattételi eljárásokban való részvételt megelőzően saját beszerzést kell szervezniük. Ez bármilyen mentességet ténylegesen semmissé tenne.

25

| (44) | A Bizottság korábbi határozataiban megállapította, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésére vonatkozó támogatások ajánlattételi eljárása a versenynek való kitettség jele. A Bizottság a Hollandiára vonatkozó határozatában megjegyezte (26), hogy „az SDE+ támogatás elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza.” Hasonlóképpen, az Olaszországra vonatkozó (EU) 2020/1499 határozatban a Bizottság megjegyezte (27), hogy az ajánlattételi eljárásokban részt vevő nagyszámú kérelmező és ajánlat miatt a legutóbbi támogatási rendszerek versenykörnyezetben működnek. A Litvániára vonatkozó (EU) 2020/1500 határozatban a Bizottság azt az észrevételt tette (28), hogy a harmadik rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás során megállapított feláralapú támogatásban részesül, és megállapította, hogy ki van téve a versenynek. Végül a Dániára vonatkozó határozatában a Bizottság megjegyezte (29), hogy a közfinanszírozás elosztása ajánlattételi eljárás keretében versenyeztetésnek van kitéve. E korábbi határozatokkal összhangban a Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek közvetlenül ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság korábbi határozataiban megállapította, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésére vonatkozó támogatások ajánlattételi eljárása a versenynek való kitettség jele. A Bizottság a Hollandiára vonatkozó határozatában megjegyezte (26), hogy „az SDE+ támogatás elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza.” Hasonlóképpen, az Olaszországra vonatkozó (EU) 2020/1499 határozatban a Bizottság megjegyezte (27), hogy az ajánlattételi eljárásokban részt vevő nagyszámú kérelmező és ajánlat miatt a legutóbbi támogatási rendszerek versenykörnyezetben működnek. A Litvániára vonatkozó (EU) 2020/1500 határozatban a Bizottság azt az észrevételt tette (28), hogy a harmadik rendszer keretében előállított villamos energia versenypályázati eljárás során megállapított feláralapú támogatásban részesül, és megállapította, hogy ki van téve a versenynek. Végül a Dániára vonatkozó határozatában a Bizottság megjegyezte (29), hogy a közfinanszírozás elosztása ajánlattételi eljárás keretében versenyeztetésnek van kitéve. E korábbi határozatokkal összhangban a Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek közvetlenül ki vannak téve a versenynek.

26

27

28

29

| (45) | A BKartA véleménye szerint a korábban támogatott erőművek közvetlen versenynek vannak kitéve, amennyiben a hálózatüzemeltető átvételi árat fizet, amelynek összege a piaci érték és a forgalmazási átalányköltségek különbsége. A Bizottság egyetért ezzel az érveléssel. |
| --- | --- |

(45)

A BKartA véleménye szerint a korábban támogatott erőművek közvetlen versenynek vannak kitéve, amennyiben a hálózatüzemeltető átvételi árat fizet, amelynek összege a piaci érték és a forgalmazási átalányköltségek különbsége. A Bizottság egyetért ezzel az érveléssel.

| (46) | A BKartA szerint az EEG hatálya alá tartozó más, korábban támogatott létesítmények nem rendelkeznek jogosultsággal az EEG alapján. Azok az EEG 21a. szakasza értelmében az egyéb közvetlen üzletszerzés hatálya alá tartoznak. Az EEG 21a. szakasza értelmében az EEG hatálya alá tartozó, egyéb közvetlen üzletszerzési tevékenységet folytató összes létesítmény ugyanúgy részt vesz az első villamosenergia-értékesítési piacon, mint bármely más, az EEG értelmében nem támogatott villamosenergia-termelő rendszer. Időközben ez a díjazási kategória már releváns az újonnan épített erőművek, például a földre telepített naperőművek esetében. Ezek az erőművek ki vannak téve az általános versenypiaci erőknek. A Bizottság osztja azt a nézetet, hogy az egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek közvetlenül ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(46)

A BKartA szerint az EEG hatálya alá tartozó más, korábban támogatott létesítmények nem rendelkeznek jogosultsággal az EEG alapján. Azok az EEG 21a. szakasza értelmében az egyéb közvetlen üzletszerzés hatálya alá tartoznak. Az EEG 21a. szakasza értelmében az EEG hatálya alá tartozó, egyéb közvetlen üzletszerzési tevékenységet folytató összes létesítmény ugyanúgy részt vesz az első villamosenergia-értékesítési piacon, mint bármely más, az EEG értelmében nem támogatott villamosenergia-termelő rendszer. Időközben ez a díjazási kategória már releváns az újonnan épített erőművek, például a földre telepített naperőművek esetében. Ezek az erőművek ki vannak téve az általános versenypiaci erőknek. A Bizottság osztja azt a nézetet, hogy az egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek közvetlenül ki vannak téve a versenynek.

| (47) | E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a fent felsorolt tényezőket arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy Németországban a közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek, az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek, a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművek és az egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek ki vannak téve a versenynek. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenységek németországi folytatásának lehetővé tételét célzó szerződésekre. |
| --- | --- |

(47)

E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a fent felsorolt tényezőket arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy Németországban a közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek, az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek, a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművek és az egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművek ki vannak téve a versenynek. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenységek németországi folytatásának lehetővé tételét célzó szerződésekre.

4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (48) | A fent vizsgált tényezők ismeretében úgy tekintendő, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozóan a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltétel nem teljesül Németországban az átvételi árak és a bérlői villamosenergia-pótdíj alkalmazása alá eső, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termeléssel és -nagykereskedelemmel összefüggő tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

(48)

A fent vizsgált tényezők ismeretében úgy tekintendő, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozóan a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltétel nem teljesül Németországban az átvételi árak és a bérlői villamosenergia-pótdíj alkalmazása alá eső, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termeléssel és -nagykereskedelemmel összefüggő tevékenységek tekintetében.

| (49) | A 2014/25/EU irányelvet ezért továbbra is alkalmazni kell abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők e tevékenységek lehetővé tételét célzó szerződéseket ítélnek oda, vagy ha az ilyen tevékenységeknek az adott földrajzi területen való folytatására szerveznek tervpályázatot. |
| --- | --- |

(49)

A 2014/25/EU irányelvet ezért továbbra is alkalmazni kell abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők e tevékenységek lehetővé tételét célzó szerződéseket ítélnek oda, vagy ha az ilyen tevékenységeknek az adott földrajzi területen való folytatására szerveznek tervpályázatot.

| (50) | A fent vizsgált tényezők ismeretében úgy tekintendő, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozóan a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltétel teljesül Németországban a jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzés (ha az erőműspecifikus alkalmazandó érték 12 egymást követő hónapban alacsonyabb a piaci értéknél vagy egy ennek megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás indexénél), az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzés, az egyéb közvetlen üzletszerzés alá eső, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termeléssel és -nagykereskedelemmel összefüggő tevékenységek, valamint a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművek tekintetében. |
| --- | --- |

(50)

A fent vizsgált tényezők ismeretében úgy tekintendő, hogy a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozóan a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltétel teljesül Németországban a jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzés (ha az erőműspecifikus alkalmazandó érték 12 egymást követő hónapban alacsonyabb a piaci értéknél vagy egy ennek megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás indexénél), az ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzés, az egyéb közvetlen üzletszerzés alá eső, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termeléssel és -nagykereskedelemmel összefüggő tevékenységek, valamint a megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművek tekintetében.

| (51) | mivel a piacra való nem korlátozott belépés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők az adott tevékenységek németországi folytatásának lehetővé tételét célzó szerződést ítélnek oda, sem pedig abban az esetben, ha az ilyen tevékenységeknek az említett földrajzi területen belüli folytatására szerveznek tervpályázatot. |
| --- | --- |

(51)

mivel a piacra való nem korlátozott belépés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közszolgáltató ajánlatkérők az adott tevékenységek németországi folytatásának lehetővé tételét célzó szerződést ítélnek oda, sem pedig abban az esetben, ha az ilyen tevékenységeknek az említett földrajzi területen belüli folytatására szerveznek tervpályázatot.

| (52) | Ez a határozat nem érinti az uniós versenyszabályok és az uniós jog más területein hozott rendelkezések alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (30) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak, amint azt a Törvényszék is megerősítette (31), |
| --- | --- |

(52)

Ez a határozat nem érinti az uniós versenyszabályok és az uniós jog más területein hozott rendelkezések alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (30) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak, amint azt a Törvényszék is megerősítette (31),

30

31

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, és Németországban megvalósítandó következő tevékenységek lehetővé tételét célzó szerződésekre:

| — | jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme (feltéve, hogy az erőműspecifikus alkalmazandó érték 12 egymást követő hónapban alacsonyabb a piaci értéknél (vagy egy ennek megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás indexénél), |
| --- | --- |

—

jogszabályban meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme (feltéve, hogy az erőműspecifikus alkalmazandó érték 12 egymást követő hónapban alacsonyabb a piaci értéknél (vagy egy ennek megfelelő, de előretekintő energiavásárlási megállapodás indexénél),

| — | ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme, |
| --- | --- |

—

ajánlattételi eljárások útján meghatározott alkalmazandó érték melletti közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme,

| — | egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme, |
| --- | --- |

—

egyéb közvetlen üzletszerzésre kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme,

| — | megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme. |
| --- | --- |

—

megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató, korábban támogatott régi erőművekből származó villamos energia termelése és nagykereskedelme.

2. cikk

A 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, és Németországban megvalósítandó következő tevékenységek lehetővé tételét célzó szerződésekre:

| — | rögzített átvételi ár alkalmazására kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelése és nagykereskedelme, |
| --- | --- |

—

rögzített átvételi ár alkalmazására kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelése és nagykereskedelme,

| — | a bérlői villamosenergia-pótdíj alkalmazására kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelése és nagykereskedelme. |
| --- | --- |

—

a bérlői villamosenergia-pótdíj alkalmazására kötelezett, megújuló energiaforrásokra épülő villamosenergia-termelést folytató erőművekből származó, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelése és nagykereskedelme.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2023. szeptember 21-én.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1804 végrehajtási határozata (2016. október 10.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. és 35. cikke alkalmazásának részletes szabályairól (HL L 275., 2016.10.12., 39. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/944 irányelve (2019. június 5.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 158., 2019.6.14., 125. o.).

3

(4)  A kérelem 3. oldala.

4

(5)  A 2021. évi EEG és a 2023. évi EEG 1. mellékletének 4. pontja értelmében az éves piaci érték az érintett energiaforrás azon áramtőzsdéken alkalmazott azonnali piaci árának naptári évi átlagából kerül kiszámításra, amelyeken a németországi árzóna esetében villamosenergia-termékekkel lehet kereskedni.

5

(6)  Ennek megfelelően a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy ezt a díjazást az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok alapján jóváhagyja, lásd a Szövetségi Gazdasági és Energiaügyi Minisztériumnak az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok szerinti jóváhagyásra vonatkozó, 6. gyakran ismételt kérdését https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html

6

(7)  A Bizottság 2012/218/EU végrehajtási határozata (2012. április 24.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 114., 2012.4.26., 21. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2018/71 végrehajtási határozata (2017. december 12.) a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 12., 2018.1.17., 53. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2020/1499 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Olaszországban való előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságáról (HL L 342., 2020.10.16., 8. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2020/1500 végrehajtási határozata (2020. július 28.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a villamos energia Litvániában való termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról (HL L 342., 2020.10.16., 15. o.).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2022/1376 végrehajtási határozata (2022. július 26.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a villamos energia Dániában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében való alkalmazhatóságáról (HL L 206., 2022.8.8., 42. o.).

11

(12)  A Bundeskartellamt nyilatkozata a BDEW által benyújtott, a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének a 2012. január 1-je óta Németországban üzembe helyezett erőművekből származó, az EEG hatálya alá tartozó villamos energia termelésére és a kapcsolódó tevékenységekre való alkalmazhatósága tárgyában meghozandó határozatra irányuló kérelemről (B8–70/20). Ugyanakkor a Bundeskartellamt 2022. május 25-i nyilatkozata az Ørsted A/S által benyújtott, a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének a németországi tengeri szélerőműparkokból származó, az EEG hatálya alá tartozó villamos energia termelésére való alkalmazhatósága tárgyában meghozandó határozatra irányuló kérelemről (B8–102/20), C.1. pont, 11. o.

12

(13)  Bundeskartellamt, 2018. július 10-i határozat, B4-80/17, 167. és azt követő pontok – EnBW/MWV; BKartA, 2019. május 31-i esetismertetés, B8–28/19 – RWE/E.ON kisebbségi részesedés.

13

(14)  A kérelem 3.2. pontja.

14

(15)  A 2012/218/EU végrehajtási határozat.

15

(16)  Lásd az Ørsted kérelmének 40. oldalát.

16

(17)  BNetzA/BKartA, 2022. évi monitoringjelentés, 52. és azt követő oldalak.

17

(18)  A Bundeskartellamt nyilatkozata, ugyanott, 44. oldal.

18

(19)  Az EEG 21. szakasza 1. alszakaszának 1. pontja.

19

(20)  Az EEG 21. szakaszának 3. alszakasza.

20

(21)  Az EEG 20. szakasza.

21

(22)  Az EEG 20. és 22. szakasza.

22

(23)  Az EEG 23b. szakaszának 2. bekezdése.

23

(24)  Az EEG 21a. szakasza.

24

(25)  Az (EU) 2018/71 határozat (HL L 12., 2018.1.17., 53. o.) (Hollandia), az (EU) 2020/1499 határozat (HL L 342., 2020.10.16., 8. o.) (Olaszország), az (EU) 2020/1500 határozat (HL L 342., 2020.10.16., 15. o.) (Litvánia) és az (EU) 2022/1376 határozat (HL L 206., 2022.8.8., 42. o.) (Dánia).

25

(26)  Az (EU) 2018/71 határozat (Hollandia) 21. pontja.

26

(27)  Az (EU) 2020/1499 határozat (Olaszország) 38. pontja.

27

(28)  Az (EU) 2020/1500 határozat (Litvánia) 30. pontja.

28

(29)  Az (EU) 2022/1376 határozat 29. pontja.

29

(30)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

30

(31)  A Törvényszék 2016. április 27-i ítélete, Österreichische Post AG kontra Bizottság, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, 28. pont. Lásd még a 2014/25/EU irányelv (44) preambulumbekezdését.

31

Österreichische Post AG kontra Bizottság

---