# Euroopa Liidu L 187/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 187 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik26. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 187

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik26. juuli 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1535, 24. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2018/2019 ja (EL) 2020/1213 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liikide Acer campestre, Acer palmatum, Acer platanoides ja Acer pseudoplatanus istutamiseks ettenähtud taimedega | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1536, 25. juuli 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate nikotiinijääkide piirnormidega (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1537, 25. juuli 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 rakenduseeskirjad 2025.–2027. aasta üleminekukorra ajal vaatlusaastat 2026 käsitleva taimekaitsevahendite kasutamise statistika ja taimekaitsevahendite turulelaskmise statistika edastamise kohta (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1538, 25. juuli 2023, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses taimekasvatusstatistikaga (
  1
  ) | 40 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1539, 20. juuli 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid | 74 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/1540, 25. juuli 2023, millega muudetakse ja parandatakse otsust (EL) 2021/1870, millega kehtestatakse kosmeetikatoodetele ja loomahooldustoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4845 all)

   (
  1
  ) | 76 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2023, 6. juuli 2023, millega moodustatakse majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee [2023/1541] | 81 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1535, 24. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2018/2019 ja (EL) 2020/1213 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liikide Acer campestre, Acer palmatum, Acer platanoides ja Acer pseudoplatanus istutamiseks ettenähtud taimedega

Acer campestre, Acer palmatum, Acer platanoides

Acer pseudoplatanus

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1536, 25. juuli 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate nikotiinijääkide piirnormidega (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1537, 25. juuli 2023, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 rakenduseeskirjad 2025.–2027. aasta üleminekukorra ajal vaatlusaastat 2026 käsitleva taimekaitsevahendite kasutamise statistika ja taimekaitsevahendite turulelaskmise statistika edastamise kohta (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1538, 25. juuli 2023, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses taimekasvatusstatistikaga (
  1
  )

1

40

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1539, 20. juuli 2023, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid

74

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/1540, 25. juuli 2023, millega muudetakse ja parandatakse otsust (EL) 2021/1870, millega kehtestatakse kosmeetikatoodetele ja loomahooldustoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4845 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4845 all)

1

76

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga loodud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2023, 6. juuli 2023, millega moodustatakse majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee [2023/1541]

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1535,

24. juuli 2023,

millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2018/2019 ja (EL) 2020/1213 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liikide Acer campestre, Acer palmatum, Acer platanoides ja Acer pseudoplatanus istutamiseks ettenähtud taimedega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 42 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2019 (2) on esialgse riskihindamise põhjal kehtestatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2019 (2) on esialgse riskihindamise põhjal kehtestatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu.

| (2) | Pärast esialgset hindamist esitati rakendusmääruses (EL) 2018/2019 ajutine loetelu 34 perekonna ja ühest liigi taimedest, mis on pärit kolmandatest riikidest ja ette nähtud istutamiseks ning mida käsitatakse kõrge riskiga taimedena. Loetelus on ka perekond Acer L. |
| --- | --- |

(2)

Pärast esialgset hindamist esitati rakendusmääruses (EL) 2018/2019 ajutine loetelu 34 perekonna ja ühest liigi taimedest, mis on pärit kolmandatest riikidest ja ette nähtud istutamiseks ning mida käsitatakse kõrge riskiga taimedena. Loetelus on ka perekond Acer L.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 (3) on sätestatud fütosanitaarmeetmed teatavate selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, mis on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud, kuid millega seotud fütosanitaarriske ei ole veel põhjalikult hinnatud. Põhjus on selles, et neil taimedel leiduvatest taimekahjustajatest üks või mitu ei ole veel kantud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (4) esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, kuid pärast täielikku riskihindamist võivad need vastata sinna kandmise tingimustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 (3) on sätestatud fütosanitaarmeetmed teatavate selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, mis on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud, kuid millega seotud fütosanitaarriske ei ole veel põhjalikult hinnatud. Põhjus on selles, et neil taimedel leiduvatest taimekahjustajatest üks või mitu ei ole veel kantud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (4) esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, kuid pärast täielikku riskihindamist võivad need vastata sinna kandmise tingimustele.

| (4) | Ühendkuningriik (5) esitas 3. mail 2022 komisjonile taotlused eksportida liitu järgmisi istutamiseks ettenähtud taimi (edaspidi „asjaomased taimed“):






  — | liigi Acer campestre kuni 15-aastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm; |
| --- | --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik (5) esitas 3. mail 2022 komisjonile taotlused eksportida liitu järgmisi istutamiseks ettenähtud taimi (edaspidi „asjaomased taimed“):

—

liigi Acer campestre kuni 15-aastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm;

| — | liigi Acer palmatum kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm; |
| --- | --- |

—

liigi Acer palmatum kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm;

| — | liigi Acer platanoides kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm; ning |
| --- | --- |

—

liigi Acer platanoides kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm; ning

| — | liigi Acer pseudoplatanus kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm. |
| --- | --- |

—

liigi Acer pseudoplatanus kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm.

Neile taotlustele olid lisatud ka vastavad tehnilised toimikud.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 24. mail 2023 vastu neli teaduslikku arvamust Ühendkuningriigist pärit asjaomaste taimede riski hindamise kohta, (6) (7) (8) (9). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et Bemisia tabaci, Coniella castaneicola, Cryphonectria parasitica, Entoleuca mammata, Eulecanium excrescens, Meloidogyne fallax, Meloidogyne mali, Phytophthora ramorum, Scirtothrips dorsalis ja Takahashia japonica on asjakohased taimekahjustajad iga asjaomase taime liigi puhul. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 24. mail 2023 vastu neli teaduslikku arvamust Ühendkuningriigist pärit asjaomaste taimede riski hindamise kohta, (6) (7) (8) (9). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et Bemisia tabaci, Coniella castaneicola, Cryphonectria parasitica, Entoleuca mammata, Eulecanium excrescens, Meloidogyne fallax, Meloidogyne mali, Phytophthora ramorum, Scirtothrips dorsalis ja Takahashia japonica on asjakohased taimekahjustajad iga asjaomase taime liigi puhul.

| (6) | Toiduohutusamet hindas toimikutes kirjeldatud riskivähendamismeetmeid ja seda, kuivõrd tõenäoline on, et asjaomastel taimedel kõnealusteid taimekahjustajaid ei esine. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et suure tõenäosusega asjaomastel taimedel neid taimekahjustajaid ei esine. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet hindas toimikutes kirjeldatud riskivähendamismeetmeid ja seda, kuivõrd tõenäoline on, et asjaomastel taimedel kõnealusteid taimekahjustajaid ei esine. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et suure tõenäosusega asjaomastel taimedel neid taimekahjustajaid ei esine.

| (7) | Nende arvamuste põhjal leitakse, et fütosanitaarrisk, mis tuleneb asjaomaste taimede Ühendkuningriigist liidu territooriumile sissetoomisest, on vähendatud vastuvõetavale tasemele, kui nende taimede taimekahjustajatega seotud riski vähendamiseks võetakse asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Nende arvamuste põhjal leitakse, et fütosanitaarrisk, mis tuleneb asjaomaste taimede Ühendkuningriigist liidu territooriumile sissetoomisest, on vähendatud vastuvõetavale tasemele, kui nende taimede taimekahjustajatega seotud riski vähendamiseks võetakse asjakohaseid meetmeid.

| (8) | Ühendkuningriigi tehnilistes toimikutes kirjeldatud meetmeid peetakse piisavaks, et vähendada asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat riski vastuvõetava tasemeni. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta impordi suhtes kohaldatavate fütosanitaarnõuetena, et tagada fütosanitaarkaitse liidu territooriumil asjaomaste taimede sissetoomisel liitu. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi tehnilistes toimikutes kirjeldatud meetmeid peetakse piisavaks, et vähendada asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat riski vastuvõetava tasemeni. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta impordi suhtes kohaldatavate fütosanitaarnõuetena, et tagada fütosanitaarkaitse liidu territooriumil asjaomaste taimede sissetoomisel liitu.

| (9) | Seega ei tuleks asjaomaseid taimi enam käsitada kõrge riskiga taimedena. |
| --- | --- |

(9)

Seega ei tuleks asjaomaseid taimi enam käsitada kõrge riskiga taimedena.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/2019 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/2019 vastavalt muuta.

| (11) | Bemisia tabaci, Cryphonectria parasitica ja Entoleuca mammata on kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisa loetellu teatavate liidu territooriumil asuvate kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajana. Meloidogyne fallax, Phytophthora ramorum ja Scirtothrips dorsalis on kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa loetellu liidu karantiinsete taimekahjustajatena. |
| --- | --- |

(11)

Bemisia tabaci, Cryphonectria parasitica ja Entoleuca mammata on kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisa loetellu teatavate liidu territooriumil asuvate kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajana. Meloidogyne fallax, Phytophthora ramorum ja Scirtothrips dorsalis on kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa loetellu liidu karantiinsete taimekahjustajatena.

| (12) | Taimekahjustajaid Coniella castaneicola, Eulecanium excrescens ega Takahashia japonica ei ole veel kantud rakendusmääruses (EL) 2019/2072 esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Tuleb teha neid taimekahjustajaid käsitlev täielik riskihindamine, et teha kindlaks, kas need taimekahjustajad vastavad tingimustele, mille kohaselt need lisataks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa loetellu ja Ühendkuningriigist pärit asjaomased taimed sama määruse VII lisa loetellu koos vastavate meetmetega. |
| --- | --- |

(12)

Taimekahjustajaid Coniella castaneicola, Eulecanium excrescens ega Takahashia japonica ei ole veel kantud rakendusmääruses (EL) 2019/2072 esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Tuleb teha neid taimekahjustajaid käsitlev täielik riskihindamine, et teha kindlaks, kas need taimekahjustajad vastavad tingimustele, mille kohaselt need lisataks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa loetellu ja Ühendkuningriigist pärit asjaomased taimed sama määruse VII lisa loetellu koos vastavate meetmetega.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1213 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1213 vastavalt muuta.

| (14) | Meloidogyne mali ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon (EPPO) avaldas 2017. aasta septembris selle taimekahjustajaga seotud riski analüüsi (10). Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal jõuti järeldusele, et seda taimekahjustajat ei tuleks reguleerida liidu karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana, sest kuigi seda taimekahjustajat on teatavates liikmesriikides ilma ametlike kontrollimeetmeteta pikka aega esinenud, peetakse selle kahjustaja mõju neis liikmesriikides väikeseks. Seepärast ei ole selle taimekahjustajaga seotud impordinõuded vajalikud. |
| --- | --- |

(14)

Meloidogyne mali ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon (EPPO) avaldas 2017. aasta septembris selle taimekahjustajaga seotud riski analüüsi (10). Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal jõuti järeldusele, et seda taimekahjustajat ei tuleks reguleerida liidu karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana, sest kuigi seda taimekahjustajat on teatavates liikmesriikides ilma ametlike kontrollimeetmeteta pikka aega esinenud, peetakse selle kahjustaja mõju neis liikmesriikides väikeseks. Seepärast ei ole selle taimekahjustajaga seotud impordinõuded vajalikud.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2020/1213 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2019, millega kehtestatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ajutine loetelu ning kõnealuse määruse artikli 73 tähenduses selliste taimede loetelu, mille sissetoomisel liitu ei nõuta fütosanitaarsertifikaati (ELT L 323, 19.12.2018, lk 10).

2

(3)  Komisjoni 21. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1213, milles käsitletakse fütosanitaarmeetmeid teatavate rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liitu (ELT L 275, 24.8.2020, lk 5).

3

(4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

4

(5)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas õigusaktis olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.

5

(6)  EFSA PLH Panel (EFSA taimetervise komisjon), 2023. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer campestre plants from United Kingdom. (Teaduslik arvamus Ühendkuningriigist pärit liigi Acer campestre taimedega seotud kaubariski hindamise kohta). EFSA Journal 2023; 21(7): 8071, [291 lk], https://doi.org/10.2903/j.efsa.2023.8071

6

Acer campestre

Acer campestre

(7)  EFSA PLH Panel (EFSA taimetervise komisjon), 2023. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer palmatum plants from United Kingdom. (Teaduslik arvamus Ühendkuningriigist pärit liigi Acer palmatum taimedega seotud kaubariski hindamise kohta). EFSA Journal 2023; 21(7): 8075 [228 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2023.8075.

7

Acer palmatum

Acer palmatum

(8)  EFSA PLH Panel (EFSA taimetervise komisjon), 2023. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer platanoides plants from United Kingdom. (Teaduslik arvamus Ühendkuningriigist pärit liigi Acer platanoides taimedega seotud kaubariski hindamise kohta). EFSA Journal 2023; 21(7): 8073, [268 lk], doi.org/10.2903/j.efsa.2023.8073

8

Acer platanoides

Acer platanoides

(9)  EFSA PLH Panel (EFSA taimetervise komisjon), 2023. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Acer pseudoplatanus plants from United Kingdom. (Teaduslik arvamus Ühendkuningriigist pärit liigi Acer pseudoplatanus taimedega seotud kaubariski hindamise kohta). EFSA Journal 2023; 21(7): 8074, [271 lk], https://doi.org/10.2903/j.efsa.2023.8074

9

Acer pseudoplatanus

Acer pseudoplatanus

(10)  EPPO (2017) „Pest risk analysis for Meloidogyne mali
  “ (Taimekahjustajaga Meloidogyne mali seotud riski analüüs). EPPO, Pariis. Kättesaadav aadressidel http://www.eppo.int/QUARANTINE/Pest_Risk_Analysis/PRA_intro.htm ja https://gd.eppo.int/taxon/MELGMA.

10

Meloidogyne mali

Meloidogyne mali

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisa punkti 1 tabeli teises veerus „Kirjeldus“ asendatakse kanne „
  Acer L.“ järgmisega:

„
  Acer L., v.a:

| — | Uus-Meremaalt pärit ühe- kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta, poogitud või silmastatud, istutamiseks ettenähtud liigi Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg ja Acer shirasawanum Koidzumi taimed; |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaalt pärit ühe- kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta, poogitud või silmastatud, istutamiseks ettenähtud liigi Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg ja Acer shirasawanum Koidzumi taimed;

| — | Ühendkuningriigist pärit kuni 15-aastased liigi Acer campestre istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigist pärit kuni 15-aastased liigi Acer campestre istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm;

| — | Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased liigi Acer palmatum istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased liigi Acer palmatum istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm;

| — | Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased liigi Acer platanoides istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm, ning |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased liigi Acer platanoides istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm, ning

| — | Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased liigi Acer pseudoplatanus istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm.“ |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased liigi Acer pseudoplatanus istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm.“

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/1213 lisa tabelisse lisatakse kande „Liikidesse Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg ja Acer shirasawanum Koidzumi kuuluvad ühe- kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta, poogitud või silmastatud, istutamiseks ettenähtud taimed | Uus-Meremaa“ ette järgmine kanne:

| Taimed, taimsed saadused või muud objektid | CN-kood | Kolmandad päritoluriigid | Meetmed |
| --- | --- | --- | --- |
| „– | kuni 15-aastased liigi Acer campestre istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm; |

Taimed, taimsed saadused või muud objektid

CN-kood

Kolmandad päritoluriigid

Meetmed

„–

kuni 15-aastased liigi Acer campestre istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm;

| – | kuni seitsmeaastased liigi Acer palmatum istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm; |
| --- | --- |

–

kuni seitsmeaastased liigi Acer palmatum istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm;

| – | kuni seitsmeaastased liigi Acer platanoides istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm, ning |
| --- | --- |

–

kuni seitsmeaastased liigi Acer platanoides istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm, ning

| – | kuni seitsmeaastased liigi Acer platanoides istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm; |
| --- | --- |

–

kuni seitsmeaastased liigi Acer platanoides istutamiseks ettenähtud taimed, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 88 mm;

ex 0602 90 41 ex 0602 90 45 ex 0602 90 46 ex 0602 90 48

Ühendkuningriik

| a) | Ametlik kinnitus, et






  i) | taimed on vabad taimekahjustajatest Coniella castaneicola, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica; |
| --- | --- | --- |

a)

Ametlik kinnitus, et

i)

taimed on vabad taimekahjustajatest Coniella castaneicola, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica;

| ii) | tootmiskoht on alates taime viimase kasvutsükli algusest ja selleks kohasel ajal tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Coniella castaneicola, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica; |
| --- | --- |

ii)

tootmiskoht on alates taime viimase kasvutsükli algusest ja selleks kohasel ajal tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Coniella castaneicola, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica;

| iii) | on kehtestatud süsteem, millega tagatakse, et tööriistad ja masinad on enne igasse tootmiskohta toomist puhastatud nii, et neil ei leidu mulla- ega taimejääke, ning desinfitseeritud nii, et nad on vabad taimekahjustajast Coniella castaneicola, ning |
| --- | --- |

iii)

on kehtestatud süsteem, millega tagatakse, et tööriistad ja masinad on enne igasse tootmiskohta toomist puhastatud nii, et neil ei leidu mulla- ega taimejääke, ning desinfitseeritud nii, et nad on vabad taimekahjustajast Coniella castaneicola, ning

| iv) | taimesaadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustajate Eulecanium excrescens, ja Takahashia japonica esinemine, ning proovi suurus on selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik avastada vähemalt 1 % saastumist; samuti on neid ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustaja Colletotrichum aenigma esinemine, sealhulgas on taimedelt võetud juhuproove ja neid analüüsitud; |
| --- | --- |

iv)

taimesaadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustajate Eulecanium excrescens, ja Takahashia japonica esinemine, ning proovi suurus on selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik avastada vähemalt 1 % saastumist; samuti on neid ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustaja Colletotrichum aenigma esinemine, sealhulgas on taimedelt võetud juhuproove ja neid analüüsitud;

| b) | nende taimede fütosanitaarsertifikaadid sisaldavad pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmist:






  i) | märkus: „Saadetis vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 sätestatud nõuetele.“ ning |
| --- | --- | --- |

b)

nende taimede fütosanitaarsertifikaadid sisaldavad pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmist:

i)

märkus: „Saadetis vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 sätestatud nõuetele.“ ning

| ii) | registreeritud tootmiskohtade kirjeldus.“ |
| --- | --- |

ii)

registreeritud tootmiskohtade kirjeldus.“

---

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1536,

25. juuli 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate nikotiinijääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nikotiinijääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas. |
| --- | --- |

(1)

Nikotiinijääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas.

| (2) | Kehtivaid ajutisi nikotiini jääkide piirnorme teede puhul 0,6 mg/kg vähendati komisjoni määrusega (EL) 2023/377 (2) tasemele 0,5 mg/kg, tuginedes seireandmetele, mis näitasid, et selline madalam tase on saavutatav. Seda taset tuleb pärast 22. veebruari 2026 veelgi vähendada 0,4 mg/kg-ni, kui seda ei muudeta 30. juuniks 2025 esitatud uue teabe põhjal. Kuna Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) oli tuvastanud teede puhul kehtivatest jääkide piirnormidest tarbijatele vastuvõetamatuid riske, (3) ei olnud määruses (EL) 2023/377 ette nähtud üleminekukorda enne jääkide piirnormide muutmist toodetud teede jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Kehtivaid ajutisi nikotiini jääkide piirnorme teede puhul 0,6 mg/kg vähendati komisjoni määrusega (EL) 2023/377 (2) tasemele 0,5 mg/kg, tuginedes seireandmetele, mis näitasid, et selline madalam tase on saavutatav. Seda taset tuleb pärast 22. veebruari 2026 veelgi vähendada 0,4 mg/kg-ni, kui seda ei muudeta 30. juuniks 2025 esitatud uue teabe põhjal. Kuna Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) oli tuvastanud teede puhul kehtivatest jääkide piirnormidest tarbijatele vastuvõetamatuid riske, (3) ei olnud määruses (EL) 2023/377 ette nähtud üleminekukorda enne jääkide piirnormide muutmist toodetud teede jaoks.

| (3) | Toiduohutusamet on saanud Iirimaalt uut teavet, milles osutatakse, et Iirimaa tarbimisandmed, mille alusel toiduohutusamet tuvastas vastuvõetamatuid riske tarbijatele seoses olemasoleva nikotiinijääkide piirnormiga teedes, ei kajasta täpselt Iiri laste kokkupuudet ja toovad kaasa riski ülehindamise. Selle uue teabe põhjal viis toiduohutusamet läbi uue akuutse (lühiajalise) toidukaudse nikotiini ohu hindamise teedes, jättes välja varem arvesse võetud Iirimaa tarbimisandmed, ja jõudis järeldusele, et praegune nikotiinijääkide piirnorm teedes 0,6 mg/kg on tarbijate jaoks ohutu (4). Selleks et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, on asjakohane näha ette üleminekukord selliste teede jaoks, mis on toodetud enne nikotiin jääkide piirnormi vähendamist teedes 0,5 mg/kg-ni, nagu on sätestatud määruses (EL) 2023/377, kuna säilitatakse tarbijakaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

(3)

Toiduohutusamet on saanud Iirimaalt uut teavet, milles osutatakse, et Iirimaa tarbimisandmed, mille alusel toiduohutusamet tuvastas vastuvõetamatuid riske tarbijatele seoses olemasoleva nikotiinijääkide piirnormiga teedes, ei kajasta täpselt Iiri laste kokkupuudet ja toovad kaasa riski ülehindamise. Selle uue teabe põhjal viis toiduohutusamet läbi uue akuutse (lühiajalise) toidukaudse nikotiini ohu hindamise teedes, jättes välja varem arvesse võetud Iirimaa tarbimisandmed, ja jõudis järeldusele, et praegune nikotiinijääkide piirnorm teedes 0,6 mg/kg on tarbijate jaoks ohutu (4). Selleks et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, on asjakohane näha ette üleminekukord selliste teede jaoks, mis on toodetud enne nikotiin jääkide piirnormi vähendamist teedes 0,5 mg/kg-ni, nagu on sätestatud määruses (EL) 2023/377, kuna säilitatakse tarbijakaitse kõrge tase.

| (4) | Seoses nikotiiniga kibuvitsamarjades, mille ajutist jääkide piirnormi vähendati määrusega (EL) 2023/377 0,3 mg/kg-lt 0,2 mg/kg-le, kinnitas toiduohutusamet varem kindlaks tehtud vastuvõetamatuid riske tarbijatele, mis tulenevad kehtivast jääkide piirnormist 0,3 mg/kg. Seepärast ei saa lubada üleminekukorda kibuvitsamarjade puhul, mis on toodetud enne jääkide piirnormi vähendamist. |
| --- | --- |

(4)

Seoses nikotiiniga kibuvitsamarjades, mille ajutist jääkide piirnormi vähendati määrusega (EL) 2023/377 0,3 mg/kg-lt 0,2 mg/kg-le, kinnitas toiduohutusamet varem kindlaks tehtud vastuvõetamatuid riske tarbijatele, mis tulenevad kehtivast jääkide piirnormist 0,3 mg/kg. Seepärast ei saa lubada üleminekukorda kibuvitsamarjade puhul, mis on toodetud enne jääkide piirnormi vähendamist.

| (5) | Seemnete või viljade hulka kuuluvate maitseainete nikotiinisisalduse suhtes kehtestati määrusega (EL) 2023/377 kuni 22. veebruarini 2030 ajutiseks jääkide piirnormiks 0,02 mg/kg, kuni esitatakse ja hinnatakse uusi andmeid ja teavet nikotiini loodusliku esinemise või moodustumise kohta nendes toodetes. Komisjon on saanud Euroopa Liidu referentlaboritelt uut teavet, milles märgitakse, et määramispiir 0,05 mg/kg võib seemnete või viljade hulka kuuluvate maitseainete puhul olla sobivam. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuste toodete puhul jääkide piirnormiks määramispiirile vastaval tasemel 0,05 mg/kg. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi ja läbivaatamisel võetakse arvesse teavet, mis on kättesaadav 22. veebruariks 2030. |
| --- | --- |

(5)

Seemnete või viljade hulka kuuluvate maitseainete nikotiinisisalduse suhtes kehtestati määrusega (EL) 2023/377 kuni 22. veebruarini 2030 ajutiseks jääkide piirnormiks 0,02 mg/kg, kuni esitatakse ja hinnatakse uusi andmeid ja teavet nikotiini loodusliku esinemise või moodustumise kohta nendes toodetes. Komisjon on saanud Euroopa Liidu referentlaboritelt uut teavet, milles märgitakse, et määramispiir 0,05 mg/kg võib seemnete või viljade hulka kuuluvate maitseainete puhul olla sobivam. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuste toodete puhul jääkide piirnormiks määramispiirile vastaval tasemel 0,05 mg/kg. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi ja läbivaatamisel võetakse arvesse teavet, mis on kättesaadav 22. veebruariks 2030.

| (6) | Kaneelis sisalduva nikotiini ajutiseks jääkide piirnormiks kehtestati määrusega (EL) 2023/377 0,07 mg/kg, mis põhineb puukoore, juurte ja risoomide, pungade, õie emakasuudmete ja seemnerüüde kombineeritud andmekogumil. Hiljuti esitati komisjonile konkreetsed seireandmed kaneeli kohta, mis näitavad, et selles tootes võib jääkide sisaldus olla suurem kui määrusega (EL) 2023/377 kehtestatud ajutine jääkide piirnorm. Nende täpsemate andmete põhjal tuleks kehtestada ajutine jääkide piirnorm tasemel 0,2 mg/kg, mis vastab kõigi proovitulemuste 95. protsentiilile. Kõnealune jääkide piirnorm vaadatakse läbi ja läbivaatamisel võetakse arvesse täiendavaid seireandmeid, mis on kättesaadavad 22. veebruariks 2030. |
| --- | --- |

(6)

Kaneelis sisalduva nikotiini ajutiseks jääkide piirnormiks kehtestati määrusega (EL) 2023/377 0,07 mg/kg, mis põhineb puukoore, juurte ja risoomide, pungade, õie emakasuudmete ja seemnerüüde kombineeritud andmekogumil. Hiljuti esitati komisjonile konkreetsed seireandmed kaneeli kohta, mis näitavad, et selles tootes võib jääkide sisaldus olla suurem kui määrusega (EL) 2023/377 kehtestatud ajutine jääkide piirnorm. Nende täpsemate andmete põhjal tuleks kehtestada ajutine jääkide piirnorm tasemel 0,2 mg/kg, mis vastab kõigi proovitulemuste 95. protsentiilile. Kõnealune jääkide piirnorm vaadatakse läbi ja läbivaatamisel võetakse arvesse täiendavaid seireandmeid, mis on kättesaadavad 22. veebruariks 2030.

| (7) | Võttes aluseks toiduohutusameti asjakohaseid riskihindamisi (5) ja arvestades käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide kavandatud muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Võttes aluseks toiduohutusameti asjakohaseid riskihindamisi (5) ja arvestades käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide kavandatud muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (8) | Tehnilistel põhjustel tuleks jääkide piirnormide muudatusi seemnete või viljade hulka kuuluvate maitseainete ja kaneeli puhul kohaldada hiljem kui määruses (EL) 2023/377 sätestatud muudatusi, samal ajal kui määruses (EL) 2023/377 sätestatud üleminekusätet uute jääkide piirnormide kohta teede puhul tuleks kohaldada samal ajal määrusega (EL) 2023/377, et vältida lünka üleminekukorras. |
| --- | --- |

(8)

Tehnilistel põhjustel tuleks jääkide piirnormide muudatusi seemnete või viljade hulka kuuluvate maitseainete ja kaneeli puhul kohaldada hiljem kui määruses (EL) 2023/377 sätestatud muudatusi, samal ajal kui määruses (EL) 2023/377 sätestatud üleminekusätet uute jääkide piirnormide kohta teede puhul tuleks kohaldada samal ajal määrusega (EL) 2023/377, et vältida lünka üleminekukorras.

| (9) | Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 396/2005 kohaldamist kujul, nagu see kehtis enne selle muutmis määrusega (EL) 2023/377, jätkatakse nende teede suhtes, mis on toodetud liidus või imporditud liitu enne 14. septembrit 2023.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 15. septembrist 2023.

Artiklit 2 kohaldatakse siiski alates 14. septembrist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 15. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/377, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III, IV ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate bensalkooniumkloriidi, kloroprofaami, didetsüüldimetüülammooniumkloriidi, flutriafooli, metasakloori, nikotiini, profenofossi, kvisalofop-P, naatriumalumiiniumsilikaadi, tiabendasooli ja triadimenooli jääkide piirnormidega (ELT L 55, 22.2.2023, lk 1).

2

(3)  Euroopa Toiduohutusamet. „Statement on the short-term (acute) dietary risk assessment for the temporary maximum residue levels for nicotine in rose hips, teas and capers“ („Seisukoht lühiajalise (akuutse) toidukaudse kokkupuute hindamise kohta seoses nikotiinijääkide ajutiste piirnormidega kibuvitsamarjade, teede ja kappari puhul“). EFSA Journal 2022; 20(9):7566.

3

(4)  Euroopa Toiduohutusamet. „Statement on the revised targeted risk assessment for certain maximum residue levels for nicotine.“ („Seisukoht teatavate jääkide piirnormide muudetud sihipärase riskianalüüsi kohta nikotiini puhul.“) EFSA Journal 2023; 21(3):7883.

4

(5)  Euroopa Toiduohutusamet. „Reasoned Opinion on the setting of temporary MRLs for nicotine in tea, herbal infusions, spices, rose hips and fresh herbs.“ („Põhjendatud arvamus, milles käsitletakse nikotiinijääkide ajutiste piirnormide kehtestamist teede, taimeteede, maitseainete, rkibuvitsamarjade ja värskete maitsetaimede puhul.“) EFSA Journal 2011; 9(3):2098.

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas asendatakse nikotiini käsitlev veerg järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

| Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhteskohaldatakse jääkide piirnorme  (**) | Nikotiin |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01  (*) |
| 0110010 | Greibid | |
| 0110020 | Apelsinid | |
| 0110030 | Sidrunid | |
| 0110040 | Laimid | |
| 0110050 | Mandariinid | |
| 0110990 | Muud (2) | |
| 0120000 | Pähklid | 0,02  (*) |
| 0120010 | Mandlid | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | |
| 0120030 | Kašupähklid | |
| 0120040 | Kastanid | |
| 0120050 | Kookospähklid | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | |
| 0120080 | Pekanipähklid | |
| 0120090 | Piiniapähklid | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | |
| 0120990 | Muud (2) | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,01  (*) |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud (2) | |
| 0140000 | Luuviljad | 0,01  (*) |
| 0140010 | Aprikoosid | |
| 0140020 | Maguskirsid | |
| 0140030 | Virsikud | |
| 0140040 | Ploomid | |
| 0140990 | Muud (2) | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhteskohaldatakse jääkide piirnorme  (**)

Nikotiin

(1)

(2)

(3)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,01  (*)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud (2)

0120000

Pähklid

0,02  (*)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud (2)

0130000

Õunviljad

0,01  (*)

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud (2)

0140000

Luuviljad

0,01  (*)

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

0140990

Muud (2)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0,01  (*)

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,01  (*)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01  (*)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud (2)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

0,01  (*)

0154020

Jõhvikad

0,01  (*)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0,01  (*)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0,01  (*)

0154050

Kibuvitsamarjad

0,2 (+)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,01  (*)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,01  (*)

0154080

Musta leedri marjad

0,01  (*)

0154990

Muud (2)

0,01  (*)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0,01  (*)

0161020

Viigimarjad

0,01  (*)

0161030

Lauaoliivid

0,02  (*)

0161040

Kinkanid

0,01  (*)

0161050

Tähtviljad

0,01  (*)

0161060

Hurmaad

0,01  (*)

0161070

Jambolanid

0,01  (*)

0161990

Muud (2)

0,01  (*)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,01  (*)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud (2)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0,02  (*)

0163020

Banaanid

0,01  (*)

0163030

Mangod

0,01  (*)

0163040

Papaiad

0,01  (*)

0163050

Granaatõunad

0,01  (*)

0163060

Suhkurannoonad

0,01  (*)

0163070

Guajaavid

0,01  (*)

0163080

Ananassid

0,01  (*)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01  (*)

0163100

Durianid

0,01  (*)

0163110

Oga-annoonad

0,01  (*)

0163990

Muud (2)

0,01  (*)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01  (*)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud (2)

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud (2)

0220000

Sibulköögivili

0,01  (*)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud (2)

0230000

Viliköögivili

0,01  (*)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud (2)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud (2)

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud (2)

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01  (*)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud (2)

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud (2)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud (2)

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01  (*)

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud (2)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,01  (*)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud (2)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01  (*)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01  (*)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01  (*)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,1 (+)

0256010

Aed-harakputk

(+)

0256020

Murulauk

(+)

0256030

Lehtseller

(+)

0256040

Petersell

(+)

0256050

Aedsalvei

(+)

0256060

Rosmariin

(+)

0256070

Aed-liivatee

(+)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

(+)

0256090

Loorberilehed

(+)

0256100

Estragon

(+)

0256990

Muud (2)

(+)

0260000

Kaunköögivili

0,01  (*)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud (2)

0270000

Varsköögivili

0,01  (*)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud (2)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0280010

Kultuurseened

0,01  (*)

0280020

Metsaseened

0,02 (+)

0280990

Samblad ja samblikud

0,01  (*)

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*)

0300000

KAUNVILI

0,01  (*)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud (2)

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,02  (*)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud (2)

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud (2)

0500000

TERAVILI

0,02  (*)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud (2)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0610000

Teed

0,5 (+)

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0,3 (+)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

(+)

0631010

Kummel

(+)

0631020

Hapu hibisk

(+)

0631030

Roos

(+)

0631040

Jasmiin

(+)

0631050

Pärn

(+)

0631990

Muud (2)

(+)

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

(+)

0632010

Maasikas

(+)

0632020

Tee-punapõõsas

(+)

0632030

Matepuu

(+)

0632990

Muud (2)

(+)

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

(+)

0633010

Palderjan

(+)

0633020

Ženženn

(+)

0633990

Muud (2)

(+)

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

(+)

0640000

Kakaooad

0,05  (*)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,05  (*)

0700000

HUMAL

0,05  (*)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05  (*)(+)

0810010

Aniis

(+)

0810020

Pärsia köömen

(+)

0810030

Seller

(+)

0810040

Koriander

(+)

0810050

Harilik vürtsköömen

(+)

0810060

Aedtill

(+)

0810070

Harilik apteegitill

(+)

0810080

Põld-lambalääts

(+)

0810090

Muskaatpähkel

(+)

0810990

Muud (2)

(+)

0820000

Viljad

0,05  (*)(+)

0820010

Piment

(+)

0820020

Jaapani pipar

(+)

0820030

Köömen

(+)

0820040

Kardemon

(+)

0820050

Kadakamarjad

(+)

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

(+)

0820070

Vanill

(+)

0820080

Tamarind

(+)

0820990

Muud (2)

(+)

0830000

Puukoor

0830010

Kaneel

0,2 (+)

0830990

Muud (2)

0,07 (+)

0840000

Juured ja risoomid

(+)

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,07 (+)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,07 (+)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud (2)

0,07 (+)

0850000

Pungad

0,07 (+)

0850010

Nelk

(+)

0850020

Kappar

(+)

0850990

Muud (2)

(+)

0860000

Õie emakasuue

0,07 (+)

0860010

Safran

(+)

0860990

Muud (2)

(+)

0870000

Seemnerüü

0,07 (+)

0870010

Muskaatõis

(+)

0870990

Muud (2)

(+)

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud (2)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,01  (*)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud (2)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990

Muud (2)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud (2)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud (2)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990

Muud (2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud (2)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud (2)

1020000

Piim

0,01  (*)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud (2)

1030000

Linnumunad

0,05  (*)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud (2)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Nikotiin

Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkimise mehhanismi kohta asjaomastes kultuurides. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse seda teavet, kui see on esitatud hiljemalt 22. veebruariks 2030, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0154050 Kibuvitsamarjad

0256000 f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0256010 Aed-harakputk

0256020 Murulauk

0256030 Lehtseller

0256040 Petersell

0256050 Aedsalvei

0256060 Rosmariin

0256070 Aed-liivatee

0256080 Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090 Loorberilehed

0256100 Estragon

0256990 Muud (2)

0630000 Taimeteed

0631000 a) Õitest

0631010 Kummel

0631020 Hapu hibisk

0631030 Roos

0631040 Jasmiin

0631050 Pärn

0631990 Muud (2)

0632000 b) Lehtedest ja ürtidest

0632010 Maasikas

0632020 Tee-punapõõsas/rooibos

0632030 Matepuu

0632990 Muud (2)

0633000 c) juurtest

0633010 Palderjan

0633020 Ženženn

0633990 Muud (2)

0639000 d) muud taimeosad

0800000 MAITSEAINED

0810000 Seemned

0810010 Aniis

0810020 Pärsia köömen

0810030 Seller

0810040 Koriander

0810050 Harilik vürtsköömen

0810060 Aedtill

0810070 Harilik apteegitill

0810080 Põld-lambalääts

0810090 Muskaatpähkel

0810990 Muud (2)

0820000 Viljad

0820010 Piment

0820020 Jaapani pipar

0820030 Köömen

0820040 Kardemon

0820050 Kadakamarjad

0820060 Pipar (must, roheline ja valge)

0820070 Vanill

0820080 Tamarindipuu viljad

0820990 Muud (2)

0830000 Puukoor

0830010 Kaneel

0830990 Muud (2)

0840000 Juured ja risoomid

0840010 Lagritsa-magusjuur

0840030 Kollajuur/kurkum

0840990 Muud (2)

0850000 Pungad

0850010 Nelk

0850020 Kappar

0850990 Muud (2)

0860000 Õie emakasuudmed

0860010 Safran

0860990 Muud (2)

0870000 Seemnerüüd

0870010 Muskaatõis

0870990 Muud (2)

Kuivatatud metsaseente puhul kohaldatakse järgmisi jääkide piirnorme: puravike puhul 2,3 mg/kg, muude kuivatatud metsaseente puhul 1,2 mg/kg. Hiljutistest seireandmetest nähtub, et nikotiinijääke esineb kuivatatud puravikes ja muudes kuivatatud metsaseentes. Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkimise mehhanismi kohta asjaomastes kultuurides. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse seda teavet, kui see on esitatud 25. juuliks 2029, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0280020 Metsaseened

Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkimise mehhanismi kohta asjaomastes kultuurides. Ajutine jääkide piirnorm kehtib kuni 22. veebruarini 2026. Pärast seda kuupäeva on jääkide piirnorm 0,4 mg/kg, kui seda vastava määrusega täiendavalt ei muudeta, et võtta arvesse uut teavet, mis on esitatud hiljemalt 30. juuniks 2025.

0610000 Teed”

---

(*)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*

(**)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

**

---

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1537,

25. juuli 2023,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 rakenduseeskirjad 2025.–2027. aasta üleminekukorra ajal vaatlusaastat 2026 käsitleva taimekaitsevahendite kasutamise statistika ja taimekaitsevahendite turulelaskmise statistika edastamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6, artikli 5 lõiget 10, artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2022/2379 on kehtestatud põllumajanduse sisendeid ja väljundeid käsitleva Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise integreeritud raamistik. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2022/2379 on kehtestatud põllumajanduse sisendeid ja väljundeid käsitleva Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise integreeritud raamistik.

| (2) | Määruse (EL) 2022/2379 artikli 14 lõike 1 kohaselt kohaldatakse aastatel 2025, 2026 ja 2027 põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteema puhul teatavaid üleminekusätteid. Nende kohaselt tuleb kasutamise andmeid saata ainult üks kord – vaatlusaasta 2026 kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2022/2379 artikli 14 lõike 1 kohaselt kohaldatakse aastatel 2025, 2026 ja 2027 põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteema puhul teatavaid üleminekusätteid. Nende kohaselt tuleb kasutamise andmeid saata ainult üks kord – vaatlusaasta 2026 kohta.

| (3) | Statistilisi andmeid taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta tuleks aga koguda igal aastal alates vaatlusaastast 2025. |
| --- | --- |

(3)

Statistilisi andmeid taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta tuleks aga koguda igal aastal alates vaatlusaastast 2025.

| (4) | Selleks et liikmesriikide andmeid ühtlustada ja muuta need omavahel võrreldavaks, tuleb kehtestada nõuded taimekaitsevahenditega seotud põllumajanduslike sisendite ja väljundite statistika koostamiseks kasutatavatele andmetele. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et liikmesriikide andmeid ühtlustada ja muuta need omavahel võrreldavaks, tuleb kehtestada nõuded taimekaitsevahenditega seotud põllumajanduslike sisendite ja väljundite statistika koostamiseks kasutatavatele andmetele.

| (5) | Määruses (EL) 2022/2379 on sätestatud, et mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevad statistilised andmed on olulised selleks, et jälgida liidu mahetootmise tegevuskava elluviimist. Nende andmete hulka kuuluvad ka andmed taimekaitsevahendite kasutamise kohta mahepõllumajanduslikus tootmises. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EL) 2022/2379 on sätestatud, et mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevad statistilised andmed on olulised selleks, et jälgida liidu mahetootmise tegevuskava elluviimist. Nende andmete hulka kuuluvad ka andmed taimekaitsevahendite kasutamise kohta mahepõllumajanduslikus tootmises.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatakse esitatavate andmete tehnilised elemendid vastavalt määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõikele 10. Need elemendid on muutujate loetelu, muutujate kirjeldus, vaatlusüksused, täpsusnõuded, metoodika ja andmete edastamise tähtajad. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatakse esitatavate andmete tehnilised elemendid vastavalt määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõikele 10. Need elemendid on muutujate loetelu, muutujate kirjeldus, vaatlusüksused, täpsusnõuded, metoodika ja andmete edastamise tähtajad.

| (7) | Vastavalt vajadusele tuleks kehtestada määruse (EL) 2022/2379 artikli 4 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuetest põhjalikumad andmekogumite katvusnõuded, et vältida liikmesriikide andmete ebaühtlust. Taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate andmete saamiseks on määruse (EL) 2022/2379 artikli 14 lõike 1 kohaselt vaja erandina artikli 4 lõike 5 punktist b kindlaks määrata kõikide liikmesriikide jaoks ühine põllumajanduskultuuride loetelu. See loetelu peaks koos püsirohumaadega hõlmama 75 % kasutatavast põllumajandusmaast liidu tasandil. Liikmesriigid võivad sellesse loetellu kanda oma riigi jaoks olulisi põllumajanduskultuure. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt vajadusele tuleks kehtestada määruse (EL) 2022/2379 artikli 4 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuetest põhjalikumad andmekogumite katvusnõuded, et vältida liikmesriikide andmete ebaühtlust. Taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate andmete saamiseks on määruse (EL) 2022/2379 artikli 14 lõike 1 kohaselt vaja erandina artikli 4 lõike 5 punktist b kindlaks määrata kõikide liikmesriikide jaoks ühine põllumajanduskultuuride loetelu. See loetelu peaks koos püsirohumaadega hõlmama 75 % kasutatavast põllumajandusmaast liidu tasandil. Liikmesriigid võivad sellesse loetellu kanda oma riigi jaoks olulisi põllumajanduskultuure.

| (8) | Täpsemalt tuleks kindlaks määrata määruse (EL) 2022/2379 artikli 9 lõikes 4 nimetatud vaatlusperioodid. |
| --- | --- |

(8)

Täpsemalt tuleks kindlaks määrata määruse (EL) 2022/2379 artikli 9 lõikes 4 nimetatud vaatlusperioodid.

| (9) | Kohe, kui see on tehniliselt võimalik, võib andmekogumite katvuse uuesti läbi vaadata ning lisada statistika taimekaitsevahendite seemnete ja laoruumide töötlemiseks kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Kohe, kui see on tehniliselt võimalik, võib andmekogumite katvuse uuesti läbi vaadata ning lisada statistika taimekaitsevahendite seemnete ja laoruumide töötlemiseks kasutamise kohta.

| (10) | Taimekaitsevahendite statistika koostamisel tuleb lähtuda komisjoni rakendusmäärusest (EL) nr 540/2011, (2) milles esitatud heakskiidetud toimeainete loetelu uuendatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(10)

Taimekaitsevahendite statistika koostamisel tuleb lähtuda komisjoni rakendusmäärusest (EL) nr 540/2011, (2) milles esitatud heakskiidetud toimeainete loetelu uuendatakse korrapäraselt.

| (11) | Taimekaitsevahendite statistikat on vaja selleks, et jälgida ühise põllumajanduspoliitika ja taimekaitsevahendite kestlikku kasutamist toetava poliitika elluviimist, näiteks kestliku arengu eesmärkide ja rohelise kokkuleppe ning muude nendega seotud eesmärkide täitmist. |
| --- | --- |

(11)

Taimekaitsevahendite statistikat on vaja selleks, et jälgida ühise põllumajanduspoliitika ja taimekaitsevahendite kestlikku kasutamist toetava poliitika elluviimist, näiteks kestliku arengu eesmärkide ja rohelise kokkuleppe ning muude nendega seotud eesmärkide täitmist.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, (3) |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, (3)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõuded andmete kohta

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud taimekaitsevahendite statistika valdkonna andmed koondandmekogumitena.

2.   See statistika sisaldab järgmist:

| a) | kõik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (4) artikli 3 punkti 9 tähenduses turule lastud taimekaitsevahendite toimeained vastavalt käesoleva artikli alapunktidele i ja ii, sealhulgas toimeained, mis on turule lastud kõnealuse määruse artiklis 52 osutatud paralleelkaubanduse loa alusel:






  i) | rakendusmääruses (EL) nr 540/2011 loetletud toimeained; |
| --- | --- | --- |

a)

kõik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (4) artikli 3 punkti 9 tähenduses turule lastud taimekaitsevahendite toimeained vastavalt käesoleva artikli alapunktidele i ja ii, sealhulgas toimeained, mis on turule lastud kõnealuse määruse artiklis 52 osutatud paralleelkaubanduse loa alusel:

i)

rakendusmääruses (EL) nr 540/2011 loetletud toimeained;

| ii) | määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 53 osutatud eriolukordades turule lastud taimekaitsevahendite toimeained, välja arvatud alapunktis i osutatud toimeained, olenemata sellest, kas need on heaks kiidetud või mitte; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 53 osutatud eriolukordades turule lastud taimekaitsevahendite toimeained, välja arvatud alapunktis i osutatud toimeained, olenemata sellest, kas need on heaks kiidetud või mitte;

| b) | punktis a osutatud toimeainete kasutamine professionaalsete kasutajate poolt põllumajanduses. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud toimeainete kasutamine professionaalsete kasutajate poolt põllumajanduses.

3.   Komisjonile (Eurostatile) edastatakse liikmesriigi tasandi andmed.

Artikkel 2

Andmekogumid

1.   I lisas on loetletud andmekogumite andmed alamteemade kaupa:

| 1) | turule lastud taimekaitsevahendid; |
| --- | --- |

1)

turule lastud taimekaitsevahendid;

| 2) | taimekaitsevahendite kasutamine põllumajanduses. |
| --- | --- |

2)

taimekaitsevahendite kasutamine põllumajanduses.

2.   I lisa I jaos on iga andmekogumi kohta märgitud:

| 1) | andmete koosseis; |
| --- | --- |

1)

andmete koosseis;

| 2) | mahepõllumajandusliku tootmise kohta esitatavad muutujad; |
| --- | --- |

2)

mahepõllumajandusliku tootmise kohta esitatavad muutujad;

| 3) | komisjonile (Eurostatile) andmete edastamise tähtajad; |
| --- | --- |

3)

komisjonile (Eurostatile) andmete edastamise tähtajad;

| 4) | vaatlusperioodid; |
| --- | --- |

4)

vaatlusperioodid;

| 5) | mõõtühikud. |
| --- | --- |

5)

mõõtühikud.

3.   I lisa II jaos on asjakohastel juhtudel andmekogumite kohta märgitud:

| 1) | mõõtühikute kirjeldus; |
| --- | --- |

1)

mõõtühikute kirjeldus;

| 2) | võimalikud tehnilised nõuded muutujate kohta. |
| --- | --- |

2)

võimalikud tehnilised nõuded muutujate kohta.

Artikkel 3

Kvaliteedinõuded

Liikmesriigid tagavad, et kui andmeid saadakse statistilise valimi põhjal, siis iga asjaomase geograafilise üksuse kohta saadavad kaalutud tulemused on iga statistilise üldkogumi puhul representatiivsed. Kui täpsusnõudeid ei saa täita, näiteks kuna andmed saadakse muudest allikatest kui statistilised uuringud, tagatakse statistika kvaliteet muude vahenditega: statistika peab olema oma käsitlusala suhtes representatiivne ja vastama määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumidele.

Artikkel 4

Liigitus

Andmed artikli 1 lõikes 2 osutatud toimeainete kohta esitatakse II lisas sätestatud liigituse kohaselt.

Artikkel 5

Kirjeldus

Käesoleva määruse kohaldamisel lähtutakse III lisas kirjeldatud mõistetest.

Artikkel 6

Üleminekukord

Käesolevat määrust kohaldatakse vaatlusaastate 2025–2027 suhtes. Määruse (EL) 2022/2379 artikli 14 lõikes 1 ajavahemikuks 2025–2027 kehtestatud üleminekukorda kohaldatakse ainult taimekaitsevahendite põllumajanduses kasutamise alamteema andmete suhtes.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2025.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 315, 7.12.2022, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

4

---

I LISA

ANDMEKOGUM 1

Turule lastud taimekaitsevahendid

| Valdkond: | e. | Taimekaitsevahendite statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | i. | Taimekaitsevahendid |
| Alamteema: | i.1 | Turule lastud taimekaitsevahendid |

Valdkond:

e.

Taimekaitsevahendite statistika

Teema:

i.

Taimekaitsevahendid

Alamteema:

i.1

Turule lastud taimekaitsevahendid

I JAGU

Andmete sisu

Andmed kajastavad liikmesriikides vaatlusperioodil kasutatud kõikides taimekaitsevahendites sisalduvaid kõiki toimeaineid, sealhulgas toimeaineid, mis on turule lastud paralleelkaubanduse loa (1) ja/või erakorralise loa (2) alusel.

| Taimekaitsevahendite kategooriad | Tähtpäev |
| --- | --- |
| Aasta N + 1 31. detsember |
| Turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvad toimeained kokku | Q |

Taimekaitsevahendite kategooriad

Tähtpäev

Aasta N + 1 31. detsember

Turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvad toimeained kokku

Q

| N | : | Aasta, mille kohta andmed käivad |
| --- | --- | --- |
| Q | : | Turu lastud toimeainete kogus (kg) |
| Vaatlusperiood | : | Kalendriaasta |
| Perioodilisus | : | Kord aastas |
| Geograafiline tasand | : | Kogu riik |

N

:

Aasta, mille kohta andmed käivad

Q

:

Turu lastud toimeainete kogus (kg)

Vaatlusperiood

:

Kalendriaasta

Perioodilisus

:

Kord aastas

Geograafiline tasand

:

Kogu riik

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Toimeainete kogus – turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kogus vastavalt artikli 1 lõike 2 punktile a.

Tehnilised nõuded muutujate kohta

Eespool nimetatud tabelis kirjeldatud andmed edastatakse II lisas osutatud toimeainete, kemikaaliliikide, tootekategooriate ja põhigruppide kaupa.

ANDMEKOGUM 2

Taimekaitsevahendite kasutamine põllumajanduses

| Valdkond: | e. | Taimekaitsevahendite statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | i. | Taimekaitsevahendid |
| Alamteema: | i.2 | Taimekaitsevahendite kasutamine põllumajanduses |

Valdkond:

e.

Taimekaitsevahendite statistika

Teema:

i.

Taimekaitsevahendid

Alamteema:

i.2

Taimekaitsevahendite kasutamine põllumajanduses

I JAGU

Andmete sisu

Andmed kajastavad liikmesriikide põllumajanduslike majapidamiste ühisesse põllumajanduskultuuride loetellu kantud, taimekaitsevahenditega töödeldud põllumajanduskultuuride kasvupindu, ja kõikide vaatlusperioodil kasutatud toimeainete koguseid, sealhulgas koguseid, mida on kasutatud erakorralise loa (3) alusel.

| Põllumajanduskultuuride karakteristikud | Tähtpäev |
| --- | --- |
| Aasta N + 1 31. detsember |
| Töödeldud maa pindala | Toimeaine kogus |
| Pehme nisu ja speltanisu | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Kõva nisu | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Oder | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Maisiterad ja maisitõlvikusegu | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Haljasmais | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Rapsi- ja rüpsiseemned | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Päevalilleseemned | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Kartul (sh seemnekartul) | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Suhkrupeet (v.a seeme) | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Õunad | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Veiniviinamarjad | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Lauaviinamarjad | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Apelsinid | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Oliivid | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Peakapsas | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Porgandid | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Sibulad | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Avamaatomatid | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Tomatid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Avamaamaasikad | NAT, OAT | NQS, OQS |
| Maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | NAT, OAT | NQS, OQS |

Põllumajanduskultuuride karakteristikud

Tähtpäev

Aasta N + 1 31. detsember

Töödeldud maa pindala

Toimeaine kogus

Pehme nisu ja speltanisu

NAT, OAT

NQS, OQS

Kõva nisu

NAT, OAT

NQS, OQS

Oder

NAT, OAT

NQS, OQS

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

NAT, OAT

NQS, OQS

Haljasmais

NAT, OAT

NQS, OQS

Rapsi- ja rüpsiseemned

NAT, OAT

NQS, OQS

Päevalilleseemned

NAT, OAT

NQS, OQS

Kartul (sh seemnekartul)

NAT, OAT

NQS, OQS

Suhkrupeet (v.a seeme)

NAT, OAT

NQS, OQS

Õunad

NAT, OAT

NQS, OQS

Veiniviinamarjad

NAT, OAT

NQS, OQS

Lauaviinamarjad

NAT, OAT

NQS, OQS

Apelsinid

NAT, OAT

NQS, OQS

Oliivid

NAT, OAT

NQS, OQS

Peakapsas

NAT, OAT

NQS, OQS

Porgandid

NAT, OAT

NQS, OQS

Sibulad

NAT, OAT

NQS, OQS

Avamaatomatid

NAT, OAT

NQS, OQS

Tomatid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

NAT, OAT

NQS, OQS

Avamaamaasikad

NAT, OAT

NQS, OQS

Maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

NAT, OAT

NQS, OQS

| N | : | Aasta, mille kohta andmed käivad |
| --- | --- | --- |
| NAT | : | Töödeldud mittemahepõllumajandusmaa (ha) |
| OAT | : | Töödeldud (üleminekujärgus olev ja sertifitseeritud maa) mahepõllumajandusmaa (ha) |
| NQS | : | Mittemahepõllumajandusmaal kasutatud toimeainete kogus kokku (kg) |
| OQS | : | Mahepõllumajandusmaal kasutatud toimeainete kogus kokku (üleminekujärgus olev ja sertifitseeritud maa) (kg) |
| Vaatlusperiood | : | Saagikoristusaasta |
| Perioodilisus | : | 2026 |
| Geograafiline tasand | : | Kogu riik |

N

:

Aasta, mille kohta andmed käivad

NAT

:

Töödeldud mittemahepõllumajandusmaa (ha)

OAT

:

Töödeldud (üleminekujärgus olev ja sertifitseeritud maa) mahepõllumajandusmaa (ha)

NQS

:

Mittemahepõllumajandusmaal kasutatud toimeainete kogus kokku (kg)

OQS

:

Mahepõllumajandusmaal kasutatud toimeainete kogus kokku (üleminekujärgus olev ja sertifitseeritud maa) (kg)

Vaatlusperiood

:

Saagikoristusaasta

Perioodilisus

:

2026

Geograafiline tasand

:

Kogu riik

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Töödeldud maa pindala (ha) – saagikoristusaastal koristatava, võrdlusperioodi jooksul vähemalt üks kord asjaomase II lisasse kantud toimeainega töödeldud põllumajanduskultuuri all oleva maa pindala sõltumata taotluste arvust.

Töödeldud mittemahepõllumajandusmaa pindala (ha) – töödeldud maa pindala (ei sisalda sertifitseeritud mahepõllumajandusmaad ega üleminekujärgus olevat maad).

Töödeldud mahepõllumajandusmaa pindala (ha) – töödeldud mahepõllumajandusliku ja üleminekujärgus oleva maa pindala vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/848 (4).

Toimeaine kogus (kg) – kõigi artikli 1 lõike 2 punktis a määratletud ja II lisasse kantud, vaatlusperioodi jooksul põllumajanduskultuuride peal kasutatud toimeainete kogus.

Mittemahepõllumajandusmaal kasutatud toimeainete kogus (kg) – mittemahepõllumajandusmaalt koristatud põllukultuuride peal kasutatud toimeainete kogus.

Mahepõllumajandusmaal kasutatud toimeainete kogus (kg) – mahepõllumajandusmaalt (üleminekujärgus olev ja sertifitseeritud maa) saadud põllukultuuride peal kasutatud toimeainete kogus.

Tehnilised nõuded muutujate kohta

Eespool nimetatud tabelis kirjeldatud andmed edastatakse II lisas osutatud toimeainete, kemikaaliliikide, tootekategooriate ja põhigruppide kaupa.

Andmed kajastavad liikmesriikides vaatlusperioodil kasutatud kõikides taimekaitsevahendites sisalduvaid kõiki toimeaineid, sealhulgas toimeaineid, mida on kasutatud erakorralise loa alusel. Andmed kajastavad kõiki töötlemisi alates külvamisest või istutamisest kuni saagikoristuse lõpuni.

Töödeldud maa pindala kohta kogutavad andmed peavad võimaldama põllukultuuride pindala ja koguse andmeid välja võtta koondandmetena kemikaaliliikide, tootekategooriate ja põhigruppide lõikes ning ilma mitmekordset arvestust tekitamata.

Andmed kajastavad liikmesriigi põllumajanduslikes majapidamistes kasutatud taimekaitsevahendites sisalduvaid kõiki toimeaineid (v.a laoruumide ja seemnete töötlemiseks kasutatavad toimeained).

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 52.

(2)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 53.

(3)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 53.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

---

II LISA

TAIMEKAITSEVAHENDITES SISALDUVATE TOIMEAINETE LIIGITUS

| Põhigrupid | Tootekategooriad | Kemikaaliliigid (1) |
| --- | --- | --- |
| Taimekaitsevahendites sisalduvad toimeained kokku | | |
| Fungitsiidid ja bakteritsiidid | | |
| | Anorgaanilised fungitsiidid | |
| | | Vaseühendid |
| | | Anorgaaniline väävel |
| | | Muud anorgaanilised fungitsiidid |
| | Fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil | |
| | | Karbanilaat-fungitsiidid |
| | | Karbamaatfungitsiidid |
| | | Ditiokarbamaatfungitsiidid |
| | | Muud fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil |
| | Fungitsiidid bensimidasoolide baasil | |
| | | Bensimidasoolfungitsiidid |
| | | Muud fungitsiidid bensimidasoolide baasil |
| | Fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil | |
| | | Konasool-fungitsiidid |
| | | Imidasool-fungitsiidid |
| | | Muud fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil |
| | Fungitsiidid morfoliinide baasil | |
| | | Morfoliin-fungitsiidid |
| | | Muud fungitsiidid morfoliinide baasil |
| | Mikrobioloogilist või taimset päritolu fungitsiidid | |
| | | Mikrobioloogilised fungitsiidid |
| | | Taimsed fungitsiidid |
| | | Muud mikrobioloogilist või taimset päritolu fungitsiidid |
| | Bakteritsiidid | |
| | | Anorgaanilised bakteritsiidid |
| | | Muud bakteritsiidid |
| | Muud fungitsiidid ja bakteritsiidid | |
| | | Alifaatilised lämmastikfungitsiidid |
| | | Amiidfungitsiidid |
| | | Aniliidfungitsiidid |
| | | Aromaatsed fungitsiidid |
| | | Dikarboksamiidfungitsiidid |
| | | Dinitroaniliinfungitsiidid |
| | | Dinitrofenoolfungitsiidid |
| | | Fosfororgaanilised fungitsiidid |
| | | Oksasoolfungitsiidid |
| | | Fenüülpürroolfungitsiidid |
| | | Ftalimiidfungitsiidid |
| | | Pürimidiinfungitsiidid |
| | | Kinoliinfungitsiidid |
| | | Kinoonfungitsiidid |
| | | Strobiluriinfungitsiidid |
| | | Uureafungitsiidid |
| | | Liigitamata fungitsiidid |
| Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid | | |
| | Herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil | |
| | | Fenoksüherbitsiidid |
| | | Muud herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil |
| | Herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil | |
| | | Triasiinherbitsiidid |
| | | Triasinoonherbitsiidid |
| | | Muud herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil |
| | Herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil | |
| | | Amiidherbitsiidid |
| | | Aniliidherbitsiidid |
| | | Kloroatseetaniliidherbitsiidid |
| | | Muud herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil |
| | Herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil | |
| | | Biskarbamaatherbitsiidid |
| | | Karbamaatherbitsiidid |
| | | Muud herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil |
| | Herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil | |
| | | Dinitrioaniliinherbitsiidid |
| | | Muud herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil |
| | Herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil | |
| | | Sulfonüüluureaherbitsiidid |
| | | Uratsiilherbitsiidid |
| | | Uureaherbitsiidid |
| | | Muud herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil |
| | Muud herbitsiidid | |
| | | Arüüloksüfenoksüpropioonherbitsiidid |
| | | Bensofuraanherbitsiidid |
| | | Bensoehappeherbitsiidid |
| | | Bipüridüüliumherbitsiidid |
| | | Tsükloheksanedioonherbitsiidid |
| | | Diasiinherbitsiidid |
| | | Dikarboksamiidherbitsiidid |
| | | Difenüüleeterherbitsiidid |
| | | Imidasolinoonherbitsiidid |
| | | Anorgaanilised herbitsiidid |
| | | Isoksasoolherbitsiidid |
| | | Nitriilherbitsiidid |
| | | Fosfororgaanilised herbitsiidid |
| | | Fenüülpürasoolherbitsiidid |
| | | Püridasinoonherbitsiidid |
| | | Püridiinkarboksamiidherbitsiidid |
| | | Püridiinkarboksüülhappeherbitsiidid |
| | | PüridüüloksüäädikhappeherbitsiididP |
| | | Kinoliinherbitsiidid |
| | | Tiadiasiinherbitsiidid |
| | | Tiokarbamaatherbitsiidid |
| | | Triasoolherbitsiidid |
| | | Triasolinoonherbitsiidid |
| | | Triasoloonherbitsiidid |
| | | Triketoonherbitsiidid |
| | | Liigitamata herbitsiidid |
| Insektitsiidid ja akaritsiidid | | |
| | Insektitsiidid püretroidide baasil | |
| | | Püretroidinsektitsiidid |
| | | Muud insektitsiidid püretroidide baasil |
| | Insektitsiidid klooritud süsivesinike baasil | |
| | | Antraniildiamiidinsektitsiidid |
| | | Muud insektitsiidid klooritud süsivesinike baasil |
| | Herbitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil | |
| | | Oksiimkarbamaatinsektitsiidid |
| | | Karbamaatinsektitsiidid |
| | | Muud insektitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil |
| | Insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil | |
| | | Fosfororgaanilised insektitsiidid |
| | | Muud insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil |
| | Mikrobioloogilist või taimset päritolu insektitsiidid | |
| | | Mikrobioloogilised insektitsiidid |
| | | Taimsed insektitsiidid |
| | | Muud mikrobioloogilist või taimset päritolu insektitsiidid |
| | Akaritsiidid | |
| | | Pürasoolakaritsiidid |
| | | Tetrasiinakaritsiidid |
| | | Muud akaritsiidid |
| | Muud insektitsiidid | |
| | | Kääritamise teel toodetud insektitsiidid |
| | | Bensoüüluureainsektitsiidid |
| | | Karbasaatinsektitsiidid |
| | | Diasüülhüdrasiininsektitsiidid |
| | | Putukate kasvuregulaatorid |
| | | Nitroguanidiininsektitsiidid |
| | | Tinaorgaanilised insektitsiidid |
| | | Oksadiasiininsektitsiidid |
| | | Fenüüleeterinsektitsiidid |
| | | Pürasool(fenüül-)insektitsiidid |
| | | Püridiininsektitsiidid |
| | | Püridüülmetüülamiininsektitsiidid |
| | | Sulfitesterinsektitsiidid |
| | | Tetroonhappeinsektitsiidid |
| | | Putuka-atraktandid liblikaliste hargnemata ahelaga feromoonid (sclps) |
| | | Muud putuka-atraktandid |
| | | Liigitamata insektitsiidid ja akaritsiidid |
| Molluskitsiidid | | |
| | Molluskitsiidid | |
| | | Molluskitsiidid |
| Taimekasvuregulaatorid | | |
| | Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid | |
| | | Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid |
| | | Muud füsioloogilised taimekasvuregulaatorid |
| | Idanemist takistavad vahendid | |
| | | Idanemist takistavad vahendid |
| | | Muud idanemist takistavad vahendid |
| | Muud taimekasvuregulaatorid | |
| | | Muud taimekasvuregulaatorid |
| Muud taimekaitsevahendid | | |
| | Taimeõlid | |
| | | Taimeõlid |
| | Mullasterilandid (sh nematotsiidid) | |
| | | Metüülbromiid |
| | | Bioloogilised nematotsiidid |
| | | Fosfororgaanilised nematotsiidid |
| | | Muud mullasterilandid |
| | Rodentitsiidid | |
| | | Rodentitsiidid |
| | Kõik muud taimekaitsevahendid | |
| | | Desinfektsioonivahendid |
| | | Repellendid |
| | | Muud taimekaitsevahendid |

Põhigrupid

Tootekategooriad

Kemikaaliliigid (1)

Taimekaitsevahendites sisalduvad toimeained kokku

Fungitsiidid ja bakteritsiidid

Anorgaanilised fungitsiidid

Vaseühendid

Anorgaaniline väävel

Muud anorgaanilised fungitsiidid

Fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil

Karbanilaat-fungitsiidid

Karbamaatfungitsiidid

Ditiokarbamaatfungitsiidid

Muud fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil

Fungitsiidid bensimidasoolide baasil

Bensimidasoolfungitsiidid

Muud fungitsiidid bensimidasoolide baasil

Fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil

Konasool-fungitsiidid

Imidasool-fungitsiidid

Muud fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil

Fungitsiidid morfoliinide baasil

Morfoliin-fungitsiidid

Muud fungitsiidid morfoliinide baasil

Mikrobioloogilist või taimset päritolu fungitsiidid

Mikrobioloogilised fungitsiidid

Taimsed fungitsiidid

Muud mikrobioloogilist või taimset päritolu fungitsiidid

Bakteritsiidid

Anorgaanilised bakteritsiidid

Muud bakteritsiidid

Muud fungitsiidid ja bakteritsiidid

Alifaatilised lämmastikfungitsiidid

Amiidfungitsiidid

Aniliidfungitsiidid

Aromaatsed fungitsiidid

Dikarboksamiidfungitsiidid

Dinitroaniliinfungitsiidid

Dinitrofenoolfungitsiidid

Fosfororgaanilised fungitsiidid

Oksasoolfungitsiidid

Fenüülpürroolfungitsiidid

Ftalimiidfungitsiidid

Pürimidiinfungitsiidid

Kinoliinfungitsiidid

Kinoonfungitsiidid

Strobiluriinfungitsiidid

Uureafungitsiidid

Liigitamata fungitsiidid

Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid

Herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil

Fenoksüherbitsiidid

Muud herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil

Herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil

Triasiinherbitsiidid

Triasinoonherbitsiidid

Muud herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil

Herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil

Amiidherbitsiidid

Aniliidherbitsiidid

Kloroatseetaniliidherbitsiidid

Muud herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil

Herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil

Biskarbamaatherbitsiidid

Karbamaatherbitsiidid

Muud herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil

Herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil

Dinitrioaniliinherbitsiidid

Muud herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil

Herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil

Sulfonüüluureaherbitsiidid

Uratsiilherbitsiidid

Uureaherbitsiidid

Muud herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil

Muud herbitsiidid

Arüüloksüfenoksüpropioonherbitsiidid

Bensofuraanherbitsiidid

Bensoehappeherbitsiidid

Bipüridüüliumherbitsiidid

Tsükloheksanedioonherbitsiidid

Diasiinherbitsiidid

Dikarboksamiidherbitsiidid

Difenüüleeterherbitsiidid

Imidasolinoonherbitsiidid

Anorgaanilised herbitsiidid

Isoksasoolherbitsiidid

Nitriilherbitsiidid

Fosfororgaanilised herbitsiidid

Fenüülpürasoolherbitsiidid

Püridasinoonherbitsiidid

Püridiinkarboksamiidherbitsiidid

Püridiinkarboksüülhappeherbitsiidid

PüridüüloksüäädikhappeherbitsiididP

Kinoliinherbitsiidid

Tiadiasiinherbitsiidid

Tiokarbamaatherbitsiidid

Triasoolherbitsiidid

Triasolinoonherbitsiidid

Triasoloonherbitsiidid

Triketoonherbitsiidid

Liigitamata herbitsiidid

Insektitsiidid ja akaritsiidid

Insektitsiidid püretroidide baasil

Püretroidinsektitsiidid

Muud insektitsiidid püretroidide baasil

Insektitsiidid klooritud süsivesinike baasil

Antraniildiamiidinsektitsiidid

Muud insektitsiidid klooritud süsivesinike baasil

Herbitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil

Oksiimkarbamaatinsektitsiidid

Karbamaatinsektitsiidid

Muud insektitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil

Insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil

Fosfororgaanilised insektitsiidid

Muud insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil

Mikrobioloogilist või taimset päritolu insektitsiidid

Mikrobioloogilised insektitsiidid

Taimsed insektitsiidid

Muud mikrobioloogilist või taimset päritolu insektitsiidid

Akaritsiidid

Pürasoolakaritsiidid

Tetrasiinakaritsiidid

Muud akaritsiidid

Muud insektitsiidid

Kääritamise teel toodetud insektitsiidid

Bensoüüluureainsektitsiidid

Karbasaatinsektitsiidid

Diasüülhüdrasiininsektitsiidid

Putukate kasvuregulaatorid

Nitroguanidiininsektitsiidid

Tinaorgaanilised insektitsiidid

Oksadiasiininsektitsiidid

Fenüüleeterinsektitsiidid

Pürasool(fenüül-)insektitsiidid

Püridiininsektitsiidid

Püridüülmetüülamiininsektitsiidid

Sulfitesterinsektitsiidid

Tetroonhappeinsektitsiidid

Putuka-atraktandid liblikaliste hargnemata ahelaga feromoonid (sclps)

Muud putuka-atraktandid

Liigitamata insektitsiidid ja akaritsiidid

Molluskitsiidid

Molluskitsiidid

Molluskitsiidid

Taimekasvuregulaatorid

Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid

Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid

Muud füsioloogilised taimekasvuregulaatorid

Idanemist takistavad vahendid

Idanemist takistavad vahendid

Muud idanemist takistavad vahendid

Muud taimekasvuregulaatorid

Muud taimekasvuregulaatorid

Muud taimekaitsevahendid

Taimeõlid

Taimeõlid

Mullasterilandid (sh nematotsiidid)

Metüülbromiid

Bioloogilised nematotsiidid

Fosfororgaanilised nematotsiidid

Muud mullasterilandid

Rodentitsiidid

Rodentitsiidid

Kõik muud taimekaitsevahendid

Desinfektsioonivahendid

Repellendid

Muud taimekaitsevahendid

---

(1)  Ühtlustamise eesmärgil kehtib ka mikrobioloogilist ja taimset päritolu taimekaitsevahendite suhtes

---

III LISA

KIRJELDUSED

Taimekaitsevahend on mõnel määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) artikli 2 lõikes 1 nimetatud otstarbel kasutatav, kasutajale tarnitaval kujul esinev toode, mis koosneb toimeainetest, taimekaitseainetest või sünergistidest või sisaldab neid.

Toimeained – määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõikes 2 osutatud toimeained.

Turulelaskmine – turulelaskmine määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punkti 9 tähenduses.

Põllumajanduskultuurid – põllumajanduskultuurid vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2023/1538 (1).

Taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete liigitus – koondülevaade toimeainetest põhigruppide, tootekategooriate ja kemikaaliliikide kaupa.

Saagikoristusaasta – kalendriaasta, mil saagikoristus algab. Selle hulka arvestatakse ka aeg, mil tehakse varasema etapi töid, nagu maa harimine, istutamine, väetamine ja taimekaitsevahenditega töötlemine, mida tehakse eelneval kalendriaastal.

---

(1)  Komisjoni 25. juuli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1538, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses taimekasvatusstatistikaga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 40).

---

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1538,

25. juuli 2023,

millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses taimekasvatusstatistikaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6, artikli 5 lõiget 10, artikli 7 lõiget 2 ja artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2022/2379 kehtestati integreeritud raamistik põllumajanduslikke sisendeid ja väljundeid käsitleva Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2022/2379 kehtestati integreeritud raamistik põllumajanduslikke sisendeid ja väljundeid käsitleva Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks.

| (2) | Liikmesriikide vahel võrreldavate andmete saamiseks ja ühtlustamise saavutamiseks on vaja kindlaks määrata taimekasvatusega seotud põllumajanduslike sisendite ja väljundite statistika koostamise andmenõuded. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide vahel võrreldavate andmete saamiseks ja ühtlustamise saavutamiseks on vaja kindlaks määrata taimekasvatusega seotud põllumajanduslike sisendite ja väljundite statistika koostamise andmenõuded.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõikele 10 määratakse käesolevas määruses kindlaks esitatavate andmete tehnilised elemendid. Need elemendid koosnevad muutujate loetelust, muutujate kirjeldustest, vaatlusüksustest, kohaldatavatest täpsusnõuetest ja kohaldatavatest metoodilistest reeglitest ning andmete edastamise tähtaegadest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõikele 10 määratakse käesolevas määruses kindlaks esitatavate andmete tehnilised elemendid. Need elemendid koosnevad muutujate loetelust, muutujate kirjeldustest, vaatlusüksustest, kohaldatavatest täpsusnõuetest ja kohaldatavatest metoodilistest reeglitest ning andmete edastamise tähtaegadest.

| (4) | On vaja kindlaks määrata muutujad, mille puhul nõutakse piirkondlikku ja mahepõllumajanduslikku mõõdet, mida on vaja ainult mõne muutuja jaoks. |
| --- | --- |

(4)

On vaja kindlaks määrata muutujad, mille puhul nõutakse piirkondlikku ja mahepõllumajanduslikku mõõdet, mida on vaja ainult mõne muutuja jaoks.

| (5) | Andmekogumite katvus tuleks vajaduse korral kindlaks määrata määruse (EL) 2022/2379 artikli 4 lõike 3 nõuetest laiemalt, et vältida liikmesriikide andmete ebaühtlust. |
| --- | --- |

(5)

Andmekogumite katvus tuleks vajaduse korral kindlaks määrata määruse (EL) 2022/2379 artikli 4 lõike 3 nõuetest laiemalt, et vältida liikmesriikide andmete ebaühtlust.

| (6) | Määruse (EL) 2022/2379 artikli 9 lõikes 4 nimetatud vaatlusperioodid tuleks täiendavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2022/2379 artikli 9 lõikes 4 nimetatud vaatlusperioodid tuleks täiendavalt kindlaks määrata.

| (7) | Saagikus on põllumajandusliku tootmise oluline näitaja ja peaks seetõttu olema andmete osa. Komisjon (Eurostat) peaks siiski arvutama selle näitaja väärtuse edastatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(7)

Saagikus on põllumajandusliku tootmise oluline näitaja ja peaks seetõttu olema andmete osa. Komisjon (Eurostat) peaks siiski arvutama selle näitaja väärtuse edastatud andmete alusel.

| (8) | Kasvatatavate põllukultuuride niiskussisaldus ja suhkrupeedi suhkrusisaldus on aastate lõikes väga erinevad ning see takistab tootmismahtude võrdlemist erinevatel ajaperioodidel ja riikide vahel. Seetõttu on võrreldava statistika koostamiseks vaja teavet riikide standarditele vastava niiskuse ja suhkrusisalduse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Kasvatatavate põllukultuuride niiskussisaldus ja suhkrupeedi suhkrusisaldus on aastate lõikes väga erinevad ning see takistab tootmismahtude võrdlemist erinevatel ajaperioodidel ja riikide vahel. Seetõttu on võrreldava statistika koostamiseks vaja teavet riikide standarditele vastava niiskuse ja suhkrusisalduse kohta.

| (9) | Määruse (EL) 2022/2379 artikli 7 lõike 2 kohaselt võidakse liikmesriigile teha eelnevalt kindlaksmääratud muutujate kohta teatavatel tähtaegadel andmete esitamisest erand, kui liikmesriigi mõju liidu asjakohaste muutujate kogutulemuse suhtes on piiratud. Nii on see juhul, kui liikmesriigi toodang on konkreetsest künnisest väiksem. Need künnised, nende kehtestamiseks kasutatud metoodika, selle metoodika kohaldamisel kasutatud andmeallikad ja andmed, mille suhtes erandit kohaldatakse, on vaja kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) 2022/2379 artikli 7 lõike 2 kohaselt võidakse liikmesriigile teha eelnevalt kindlaksmääratud muutujate kohta teatavatel tähtaegadel andmete esitamisest erand, kui liikmesriigi mõju liidu asjakohaste muutujate kogutulemuse suhtes on piiratud. Nii on see juhul, kui liikmesriigi toodang on konkreetsest künnisest väiksem. Need künnised, nende kehtestamiseks kasutatud metoodika, selle metoodika kohaldamisel kasutatud andmeallikad ja andmed, mille suhtes erandit kohaldatakse, on vaja kindlaks määrata.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Andmenõuded

Liikmesriigid esitavad määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud taimekasvatusstatistika valdkonna andmed koondatud andmekogumitena. Kogutoodangu ja mahepõllumajandusliku toodangu andmed edastatakse komisjonile (Eurostatile) nõutaval geograafilisel tasandil.

Artikkel 2

Andmekogumid

1.   Andmekogumite andmesisu on kindlaks määratud

| 1) | I lisa teema i (kasvupind ja toodang) järgmiste alamteemade jaoks:






  1) | põllukultuurid ja püsirohumaad, |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa teema i (kasvupind ja toodang) järgmiste alamteemade jaoks:

1)

põllukultuurid ja püsirohumaad,

| 2) | aiakultuurid, välja arvatud püsikultuurid, |
| --- | --- |

2)

aiakultuurid, välja arvatud püsikultuurid,

| 3) | püsikultuurid; |
| --- | --- |

3)

püsikultuurid;

| 2) | II lisa teema ii (põllumajanduskultuuride bilansid) järgmiste alamteemade jaoks:






  1) | teravilja bilansid, |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa teema ii (põllumajanduskultuuride bilansid) järgmiste alamteemade jaoks:

1)

teravilja bilansid,

| 2) | õliseemnete bilansid; |
| --- | --- |

2)

õliseemnete bilansid;

| 3) | III lisa teema iii (rohumaad) järgmise alamteema jaoks:






  1) | rohumaade majandamine. |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa teema iii (rohumaad) järgmise alamteema jaoks:

1)

rohumaade majandamine.

2.   Iga andmekogumi kohta on I jaos kindlaks määratud

| 1) | andmesisu kirjeldus, |
| --- | --- |

1)

andmesisu kirjeldus,

| 2) | riigi ja vajaduse korral piirkonna tasandil esitatavad muutujad, |
| --- | --- |

2)

riigi ja vajaduse korral piirkonna tasandil esitatavad muutujad,

| 3) | mahepõllumajandusliku tootmise kohta esitatavad muutujad, |
| --- | --- |

3)

mahepõllumajandusliku tootmise kohta esitatavad muutujad,

| 4) | komisjonile (Eurostatile) andmete edastamise tähtajad, |
| --- | --- |

4)

komisjonile (Eurostatile) andmete edastamise tähtajad,

| 5) | vaatlusperioodid. |
| --- | --- |

5)

vaatlusperioodid.

3.   Iga andmekogumi kohta on II jaos vajaduse korral kindlaks määratud

| 1) | mõõtühikute kirjeldus, |
| --- | --- |

1)

mõõtühikute kirjeldus,

| 2) | muutujatega seotud tehnilised nõuded, |
| --- | --- |

2)

muutujatega seotud tehnilised nõuded,

| 3) | andmete edastamise tähtaja erandi tegemise künnised. |
| --- | --- |

3)

andmete edastamise tähtaja erandi tegemise künnised.

Artikkel 3

Täpsusnõuded

Kui andmeid kogutakse statistiliste valimite põhjal, tagavad liikmesriigid, et kaalutud tulemused on iseloomulikud asjaomase geograafilise üksuse statistilisele üldkogumile ja on kavandatud vastama IV lisas kindlaks määratud täpsusnõuetele. Kui täpsusnõudeid ei ole, näiteks muude allikate tõttu kui statistilised vaatlused, tagatakse statistika kvaliteet sellega, et andmed on iseloomulikud ulatusele, mida need kirjeldavad, ja vastavad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 kindlaks määratud kvaliteedinõuetele.

Artikkel 4

Kirjeldused

Käesolevas määruses kasutatakse V lisas kindlaks määratud mõistete kirjeldusi.

Artikkel 5

Erandite tegemise metoodika

1.   Liikmesriigile võidakse teha andmete edastamise teatavatest regulaarsetest tähtaegadest erand, kui selle liikmesriigi mõju liidu asjakohaste muutujate kogutulemuse suhtes on piiratud.

2.   Teema „kasvupind ja toodang“ andmekogumites sisalduvate muutujate puhul võib teha andmete edastamise erandi tingimusel, et selle erandi rakendamine ei vähenda liidu asjakohase muutuja eeldatavat kogutulemust rohkem kui 5 %. Komisjon (Eurostat) arvutab iga erandiga hõlmatud põllukultuuri toodangu võrdluskünnise väärtuse. Need võrdluskünnise väärtused arvutatakse tootmismahtude statistiliste andmete kolme aasta keskmise põhjal.

3.   Liikmesriigile, milles põllukultuuri toodang on olnud I lisas esitatud andmekogumite vastavas II jaos osutatud võrdluskünnise väärtusest väiksem või sellega võrdne kolmel järjestikusel aastal, tehakse kõigi selle põllukultuuriga seotud (alam)muutujate kohta teatavatel tähtaegadel andmete edastamisest erand. Erand tühistatakse automaatselt, kui liikmesriigi asjaomane toodangu väärtus ületab võrdluskünnise väärtuse kolmel järjestikusel aastal. Andmete edastamine algab vaatlusaastal, mis järgneb kolmandale järjestikusele aastale, mil võrdluskünnise väärtust ületatakse. Erand taaskehtestatakse automaatselt, kui liikmesriigi asjaomase põllukultuuri toodang on kolme järjestikuse aasta jooksul võrdluskünnisest väiksem või sellega võrdne.

4.   Võrdluskünnise väärtused on kindlaks määratud I lisa vastavas II jaos. Komisjon võib neid väärtusi muuta, kui liidu keskmine asjakohase muutuja kogutulemus on väiksem kui 90 % või suurem kui 110 % liidu kogutulemusest, mille alusel arvutati võrdluskünnise väärtus kolme järjestikuse aasta jaoks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2025.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 315, 7.12.2022, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

2

---

I LISA

KASVUPIND JA TOODANG

ANDMEKOGUM i.1

Põllukultuurid ja püsirohumaad

| Valdkond: | b. | Taimekasvatusstatistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | i. | Kasvupind ja toodang |
| Alamteema: | i.1 | Põllukultuurid ja püsirohumaad |

Valdkond:

b.

Taimekasvatusstatistika

Teema:

i.

Kasvupind ja toodang

Alamteema:

i.1

Põllukultuurid ja püsirohumaad

I JAGU

Andmesisu

Andmed hõlmavad esialgseid hinnanguid ja lõplikku statistikat liikmesriikide põllumajanduslikes majapidamistes peamiselt vaatlusperioodil toodangu kogumiseks kasvatatavate põllukultuuride ja püsirohumaade kasvupinna, toodangu ja saagikuse kohta, sealhulgas mahepõllumajanduslike põhimõtete kohaselt kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta.

| | | Riigi tasandil andmed | Piirkonna tasandil andmed | Mahepõllumajandusliku tootmise andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Põllumajanduskultuuri karakteristikud | Andmete edastamise tähtajad | 31. jaanuar N (1) | 30. juuni N (1) | 31. august N (1) | 30. september N | 30. november N | 31. märts N + 1 | 30. september N + 1 | 30. september N + 1 | 30. september N + 1 |
| Kasutatav põllumajandusmaa, v.a koduaiad (2) | | | | | | | MA | MA | OMU, OMC, OMA |
| | Põllumaa (3) | | | | | | | MA | MA | OMU, OMC, OMA |
| | | Teravili terade (sh seemne) saamiseks | | | | | | | MA, SA, PR | SA, PR | |
| | | | Nisu ja speltanisu | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Pehme nisu ja speltanisu | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | | | Pehme talinisu ja talispelta | SA | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | | Pehme suvinisu ja suvispelta | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Kõva nisu | SA | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | Rukis | SA | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | Oder | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | | Talioder | SA | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Suvioder | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | Kaer | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Maisiterad ja maisitõlvikusegu | | SA | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | Tritikale | SA | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Sorgo | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Riis | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | | Indica riis | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Japonica riis | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Taliviljasegud (meslin) | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Suviviljasegud (segavili, v.a meslin) | | | | | | | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Mujal liigitamata muud teraviljad (hirss, kanaari paelrohi jms) | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Pseudoteraviljad | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Tatar | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Tšiili hanemalts | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muud pseudoteraviljad | | | | | | | SA, PR | | |
| | | Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seeme ning teravilja ja kaunviljade segud) | | | | | | | MA, SA, PR | SA, PR | |
| | | | Põldhernes | | SA | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Põlduba | | SA | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Maguslupiin | | | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Läätsed | | | | SA | SA | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Vikk | | | | SA | SA | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Kikerhernes | | | | SA | SA | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Mujal liigitamata muud kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed | | | | | | | SA, PR | | |
| | | Rühvelkultuurid | | | | | | | MA, SA, PR | | |
| | | | Kartul (sh seemnekartul) | | SA | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | OF, OP |
| | | | Suhkrupeet (v.a seeme) | | SA | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | Mujal liigitamata muud rühvelkultuurid | | | | | | | SA, PR | | |
| | | Tehnilised kultuurid | | | | | | | MA, SA | | |
| | | | Õliseemned | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Rapsi- ja rüpsiseemned | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | | | Talirapsi- ja -rüpsiseemned | SA | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | | Suvirapsi- ja -rüpsiseemned | | SA | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Päevalilleseemned | | SA | | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | | Soja | | SA | | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | | Linaseemned (õlilina) | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Puuvillaseemned | | | | | | | PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muud õliseemnekultuurid | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Kiutaimed | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Kiulina | | | | SA | SA | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Kanep | | | | SA | SA | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Puuvillakiud | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muud kiutaimed | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Tubakas | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Humal | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed | | | | | | | SA | | OF |
| | | | Mujal liigitamata energiakultuurid | | | | | | | MA, PR | | |
| | | | Mujal liigitamata muud tehnilised kultuurid | | | | | | | SA | | |
| | | Põllumaalt haljalt koristatavad taimed | | | | | | | MA, PR | MA | |
| | | | Lühiajaline rohumaa ja karjamaa | | | | | | | MA, PR | MA | OMA |
| | | | Haljalt koristatavad liblikõielised taimed | | | | | | | SA, PR | | OF, OP |
| | | | | Lutsern | | | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | | |
| | | | | Liblikõieliste ja kõrreliste segud | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muud haljalt koristatavad liblikõielised taimed | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Haljasmais | | SA | | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | SA, PR | OF, OP |
| | | | Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais) | | | | | | | SA, PR | | |
| | | | Põllumaalt haljalt koristatavad mujal liigitamata muud taimed | | | | | | | SA, PR | | |
| | | Seemned ja seemikud | | | | | | | MA | | OMA |
| | | Kesa | | | | | | | MA | MA | |
| | | Mujal liigitamata muud põllumaakultuurid | | | | | | | MA | | |
| | Püsirohumaa | | | | | | | MA, PR | MA | OMU, OMC, OMA |
| | | Püsikarjamaad ja heinamaad, v.a hooldamata karjamaad | | | | | | | MA, PR | | |
| | | Hooldamata püsikarjamaad | | | | | | | MA, PR | | |
| | | Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele | | | | | | | MA | | |

Riigi tasandil andmed

Piirkonna tasandil andmed

Mahepõllumajandusliku tootmise andmed

Põllumajanduskultuuri karakteristikud

Andmete edastamise tähtajad

31. jaanuar N (1)

30. juuni N (1)

31. august N (1)

30. september N

30. november N

31. märts N + 1

30. september N + 1

30. september N + 1

30. september N + 1

Kasutatav põllumajandusmaa, v.a koduaiad (2)

MA

MA

OMU, OMC, OMA

Põllumaa (3)

MA

MA

OMU, OMC, OMA

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

MA, SA, PR

SA, PR

Nisu ja speltanisu

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Pehme nisu ja speltanisu

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Pehme talinisu ja talispelta

SA

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Pehme suvinisu ja suvispelta

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Kõva nisu

SA

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Rukis

SA

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Oder

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Talioder

SA

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Suvioder

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Kaer

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Tritikale

SA

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Sorgo

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Riis

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Indica riis

SA, PR

Japonica riis

SA, PR

Taliviljasegud (meslin)

SA, PR

Suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

SA, PR

OF, OP

Mujal liigitamata muud teraviljad (hirss, kanaari paelrohi jms)

SA, PR

Pseudoteraviljad

SA, PR

Tatar

SA, PR

Tšiili hanemalts

SA, PR

Mujal liigitamata muud pseudoteraviljad

SA, PR

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seeme ning teravilja ja kaunviljade segud)

MA, SA, PR

SA, PR

Põldhernes

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Põlduba

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Maguslupiin

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Läätsed

SA

SA

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Vikk

SA

SA

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Kikerhernes

SA

SA

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Mujal liigitamata muud kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

SA, PR

Rühvelkultuurid

MA, SA, PR

Kartul (sh seemnekartul)

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Suhkrupeet (v.a seeme)

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Mujal liigitamata muud rühvelkultuurid

SA, PR

Tehnilised kultuurid

MA, SA

Õliseemned

SA, PR

Rapsi- ja rüpsiseemned

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Talirapsi- ja -rüpsiseemned

SA

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Suvirapsi- ja -rüpsiseemned

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Päevalilleseemned

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Soja

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Linaseemned (õlilina)

SA, PR

Puuvillaseemned

PR

Mujal liigitamata muud õliseemnekultuurid

SA, PR

Kiutaimed

SA, PR

Kiulina

SA

SA

SA, PR

SA, PR

Kanep

SA

SA

SA, PR

SA, PR

Puuvillakiud

SA, PR

Mujal liigitamata muud kiutaimed

SA, PR

Tubakas

SA, PR

Humal

SA, PR

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

SA

OF

Mujal liigitamata energiakultuurid

MA, PR

Mujal liigitamata muud tehnilised kultuurid

SA

Põllumaalt haljalt koristatavad taimed

MA, PR

MA

Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

MA, PR

MA

OMA

Haljalt koristatavad liblikõielised taimed

SA, PR

OF, OP

Lutsern

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

Liblikõieliste ja kõrreliste segud

SA, PR

Mujal liigitamata muud haljalt koristatavad liblikõielised taimed

SA, PR

Haljasmais

SA

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

SA, PR

OF, OP

Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

SA, PR

Põllumaalt haljalt koristatavad mujal liigitamata muud taimed

SA, PR

Seemned ja seemikud

MA

OMA

Kesa

MA

MA

Mujal liigitamata muud põllumaakultuurid

MA

Püsirohumaa

MA, PR

MA

OMU, OMC, OMA

Püsikarjamaad ja heinamaad, v.a hooldamata karjamaad

MA, PR

Hooldamata püsikarjamaad

MA, PR

Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele

MA

N – aasta, millele andmed viitavad.

| MA | = | põhimaa kokku (tuhandetes hektarites), sealhulgas mahepõllumajandusmaad. |
| --- | --- | --- |
| SA | = | kogu külvipind (tuhandetes hektarites), sealhulgas mahepõllumajandusmaad. |
| OF | = | sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa külvipind (tuhandetes hektarites). |
| OMC | = | põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana. |
| OMU | = | põhimaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites). |
| OMA | = | põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana või mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites). |
| PR | = | koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides), sealhulgas mahepõllumajanduslik toodang. |
| OP | = | sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak (tuhandetes tonnides). |

MA

=

põhimaa kokku (tuhandetes hektarites), sealhulgas mahepõllumajandusmaad.

SA

=

kogu külvipind (tuhandetes hektarites), sealhulgas mahepõllumajandusmaad.

OF

=

sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa külvipind (tuhandetes hektarites).

OMC

=

põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana.

OMU

=

põhimaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites).

OMA

=

põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana või mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites).

PR

=

koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides), sealhulgas mahepõllumajanduslik toodang.

OP

=

sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak (tuhandetes tonnides).

Vaatlusperiood: saagiaasta.

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Külvipind – kogupindala, millele on külvatud või istutatud põllumajanduskultuur, mille puhul saagikoristus algab vaatluskalendriaasta jooksul, olenemata sellest, millal külvamine või istutamine toimus. Kui põllumajanduskultuuri külvatakse või istutatakse samale maatükile rohkem kui üks kord aastas, korrutatakse pindala külvamiste või istutamiste arvuga.

Põhimaa – maatüki/maatükkide füüsiline pindala, olenemata sellest, kas saagiaastal kasvatati seal üht või mitut põllumajanduskultuuri; üheaastaste põllumajanduskultuuride puhul vastab see külvipinnale; segukultuuride puhul vastab see pindalale, kus põllumajanduskultuurid koos kasvavad; järjestikuste külvide või kultuuride puhul võetakse maatükk arvesse ainult üks kord; püsikultuuride puhul on peale tootmispindala hõlmatud ka mittetootlikud noored istandused ja alad, mida ajutiselt tootmises ei kasutata. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord.

Koristatud saak – koristatud kogutoodang, millest on maha arvatud saagikoristuskadu.

Teravilja, kuivatatud kaunviljade ja õliseemnete toodangust teatatakse puhaste terade kuivkaaluna riigi standardse stabiilse turustamis-niiskusesisalduse alusel. Riisi andmed esitatakse koorimata riisi kohta.

Rühvelkultuuride tootmisandmed tuleb esitada puhaskaaluna, st ilma taimevarte ja -lehtede, pinnase ja mudata.

Põllumaalt ja püsirohumaalt haljalt koristatud taimede tootmine hõlmab karjatamise ja söödavarumise teel saadud saagi mahtu. Andmed esitatakse kuivaine kohta.

Muude põllumajanduskultuuride toodangu andmed teatatakse riigi standardse stabiilse turustamis-niiskusesisalduse alusel, kus niiskus mõjutab turustamist peamisel kauplemiseks kasutataval kujul.

Riigid esitavad komisjonile (Eurostatile) teabe eespool nimetatud riigi standardse stabiilse turustamis-niiskusesisalduse alusel, mille põhjal Eurostat arvutab ühtlustamise eesmärgil ELi standardse niiskusega toodangu väärtused.

Suhkrupeedi puhul esitavad riigid komisjonile (Eurostatile) andmed koristatud saagi suhkrusisalduse kohta koos lõplike tootmisandmetega, mille põhjal Eurostat arvutab ühtlustamise eesmärgil ELi standardse suhkrusisaldusega (16 %) toodangu väärtused.

Sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa – ala, mida majandatakse kooskõlas mahepõllumajanduslikule tootmisele kohaldatavate nõuetega, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 (4) või kõige uuemates kohaldatavates õigusaktides, välja arvatud alad, mille kohta kehtib määruse (EL) 2018/848 artiklis 10 osutatud üleminekuaeg.

Ala, mille puhul minnakse üle mahetootmisele – ala, mida majandatakse kooskõlas mahepõllumajanduslikule tootmisele kohaldatavate nõuetega ja mille kohta kehtib määruse (EL) 2018/848 artiklis 10 või kõige uuemates kohaldatavates õigusaktides osutatud üleminekuaeg.

Sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa või ala, mille puhul minnakse üle mahetootmisele – ala, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana või mille puhul minnakse üle mahetootmisele.

Sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak – eespool määratletud „sertifitseeritud mahepõllumajandusmaalt“ koristatud saak.

Mahepõllumajandusmaad ja -toodang arvestatakse kogupindala ja -toodangu sisse.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Põllumajanduskultuuri saagikuse arvutamiseks jagatakse kogu koristatud saak kogu külvipinnaga. Eurostat arvutab edastatud andmete põhjal põllumajanduskultuuride saagikuse. Komisjonile (Eurostatile) teatatakse ilmaga seotud vahejuhtumitest, millel on suur mõju koristatud saagile.

Andmete edastamise erandi võrdluskünnise väärtused

Artikli 5 lõikes 2 kindlaks määratud võrdluskünnise väärtused on järgmised.

| Vaatlusalune muutuja:
  toodang | Võrdluskünnise väärtus (1 000 tonni) | Andmete edastamise erand |
| --- | --- | --- |
| Pehme nisu ja speltanisu | 1 700 | 31. jaanuar N
  30. juuni N
  31. august N |
| Kõva nisu | 170 |
| Rukis | 80 |
| Oder | 500 |
| Kaer | 70 |
| Maisiterad ja maisitõlvikusegu | 1 100 |
| Tritikale | 120 |
| Sorgo | 15 |
| Riis | 65 |
| Põldhernes | 25 |
| Põlduba | 15 |
| Kartul | 350 |
| Suhkrupeet | 1 500 |
| Rapsi- ja rüpsiseemned | 300 |
| Päevalilleseemned | 150 |
| Soja | 60 |
| Haljasmais | 2 000 |

Vaatlusalune muutuja:

toodang

Võrdluskünnise väärtus (1 000 tonni)

Andmete edastamise erand

Pehme nisu ja speltanisu

1 700

31. jaanuar N

30. juuni N

31. august N

Kõva nisu

170

Rukis

80

Oder

500

Kaer

70

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

1 100

Tritikale

120

Sorgo

15

Riis

65

Põldhernes

25

Põlduba

15

Kartul

350

Suhkrupeet

1 500

Rapsi- ja rüpsiseemned

300

Päevalilleseemned

150

Soja

60

Haljasmais

2 000

ANDMEKOGUM i.2

Aiakultuurid, välja arvatud püsikultuurid

| Valdkond: | b. | Taimekasvatusstatistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | i. | Kasvupind ja toodang |
| Alamteema: | i.2 | Aiakultuurid, välja arvatud püsikultuurid |

Valdkond:

b.

Taimekasvatusstatistika

Teema:

i.

Kasvupind ja toodang

Alamteema:

i.2

Aiakultuurid, välja arvatud püsikultuurid

I JAGU

Andmesisu

Andmed hõlmavad esialgseid hinnanguid ja lõplikku statistikat liikmesriikide põllumajanduslikes majapidamistes vaatlusperioodil toodangu kogumiseks kasvatatavate aiakultuuride kohta, sealhulgas mahepõllumajanduslike põhimõtete kohaselt kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta.

| | Riigi tasandil andmed | Mahepõllumajandusliku tootmise andmed |
| --- | --- | --- |
| Põllumajanduskultuuri karakteristikud | Andmete edastamise tähtajad | 30. juuni N (5) | 30. september N  (5) | 31. mai N + 1 | 30. september N + 1 | 30. september N + 1 |
| | | Värsked köögiviljad (sh melon) ja maasikad | | | HA, PR | MA | OH, OP |
| | | | Värsked köögiviljad (sh melon) | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | Kapsasköögiviljad | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Lillkapsas ja spargelkapsas | | | HA, PR | | |
| | | | | | Rooskapsas | | | HA, PR | | |
| | | | | | Peakapsas | | | HA, PR | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud kapsasköögiviljad | | | HA, PR | | |
| | | | | Leht- ja varsköögiviljad (v.a kapsasköögiviljad) | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Porrulauk | | | HA, PR | | |
| | | | | | Seller | | | HA, PR | | |
| | | | | | Aedsalat | | | HA, PR, PRG | | |
| | | | | | Endiiviasigur | | | HA, PR | | |
| | | | | | Aedspinat | | | HA, PR | | |
| | | | | | Spargel | | | HA, PR | | |
| | | | | | Sigur | | | HA, PR | | |
| | | | | | Artišokk | | | HA, PR | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud leht- või varsköögiviljad | | | HA, PR | | |
| | | | | Viliköögiviljad (sh melon) | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Tomat | HA | HA, PR | HA, PR, PRG | | OH, OP |
| | | | | | Kurk ja kornišon | | | HA, PR, PRG | | |
| | | | | | Baklažaan | | | HA, PR | | |
| | | | | | Kabatšokk ja suvikõrvits | | | HA, PR | | |
| | | | | | Muskuskõrvits ja kõrvits | | | HA, PR | | |
| | | | | | Muskusmelon | | | HA, PR | | |
| | | | | | Arbuus | | | HA, PR | | |
| | | | | | Paprika (harilik paprika) | | | HA, PR, PRG | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud viliköögiviljad | | | HA, PR | | |
| | | | | Juur-, mugul- ja sibulköögiviljad | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Porgand | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Sibul ja pesasibul | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Punapeet | | | HA, PR | | |
| | | | | | Juurseller | | | HA, PR | | |
| | | | | | Aedrõigas | | | HA, PR | | |
| | | | | | Küüslauk | | | HA, PR | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud juur-, mugul- ja sibulköögiviljad | | | HA, PR | | |
| | | | | Värsked kaunviljad | | | HA, PR | | OH, OP |
| | | | | | Värske hernes | | | HA, PR | | |
| | | | | | Värske uba | | | HA, PR | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud värsked kaunviljad | | | HA, PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muud värsked köögiviljad | | | HA, PR | | |
| | | | Maasikas | | | HA, PR, PRG | | OH, OP |
| | | Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolides) | | | | MA | |
| Kultuurseened | | | PR | | OP |
| | Aedšampinjon | | | PR | | |
| | Mujal liigitamata muud kultuurseened | | | PR | | |

Riigi tasandil andmed

Mahepõllumajandusliku tootmise andmed

Põllumajanduskultuuri karakteristikud

Andmete edastamise tähtajad

30. juuni N (5)

30. september N  (5)

31. mai N + 1

30. september N + 1

30. september N + 1

Värsked köögiviljad (sh melon) ja maasikad

HA, PR

MA

OH, OP

Värsked köögiviljad (sh melon)

HA, PR

OH, OP

Kapsasköögiviljad

HA, PR

OH, OP

Lillkapsas ja spargelkapsas

HA, PR

Rooskapsas

HA, PR

Peakapsas

HA, PR

Mujal liigitamata muud kapsasköögiviljad

HA, PR

Leht- ja varsköögiviljad (v.a kapsasköögiviljad)

HA, PR

OH, OP

Porrulauk

HA, PR

Seller

HA, PR

Aedsalat

HA, PR, PRG

Endiiviasigur

HA, PR

Aedspinat

HA, PR

Spargel

HA, PR

Sigur

HA, PR

Artišokk

HA, PR

Mujal liigitamata muud leht- või varsköögiviljad

HA, PR

Viliköögiviljad (sh melon)

HA, PR

OH, OP

Tomat

HA

HA, PR

HA, PR, PRG

OH, OP

Kurk ja kornišon

HA, PR, PRG

Baklažaan

HA, PR

Kabatšokk ja suvikõrvits

HA, PR

Muskuskõrvits ja kõrvits

HA, PR

Muskusmelon

HA, PR

Arbuus

HA, PR

Paprika (harilik paprika)

HA, PR, PRG

Mujal liigitamata muud viliköögiviljad

HA, PR

Juur-, mugul- ja sibulköögiviljad

HA, PR

OH, OP

Porgand

HA, PR

OH, OP

Sibul ja pesasibul

HA, PR

OH, OP

Punapeet

HA, PR

Juurseller

HA, PR

Aedrõigas

HA, PR

Küüslauk

HA, PR

Mujal liigitamata muud juur-, mugul- ja sibulköögiviljad

HA, PR

Värsked kaunviljad

HA, PR

OH, OP

Värske hernes

HA, PR

Värske uba

HA, PR

Mujal liigitamata muud värsked kaunviljad

HA, PR

Mujal liigitamata muud värsked köögiviljad

HA, PR

Maasikas

HA, PR, PRG

OH, OP

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolides)

MA

Kultuurseened

PR

OP

Aedšampinjon

PR

Mujal liigitamata muud kultuurseened

PR

N – aasta, millele andmed viitavad.

| MA | = | põhimaa kokku (tuhandetes hektarites). |
| --- | --- | --- |
| HA | = | koristuspind kokku (tuhandetes hektarites). |
| OH | = | sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa koristuspind (tuhandetes hektarites). |
| PR | = | koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides). |
| PRG | = | klaaskatte või sisenemisvõimalusega kõrge katte alt koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides). |
| OP | = | sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak (tuhandetes tonnides). |

MA

=

põhimaa kokku (tuhandetes hektarites).

HA

=

koristuspind kokku (tuhandetes hektarites).

OH

=

sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa koristuspind (tuhandetes hektarites).

PR

=

koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides).

PRG

=

klaaskatte või sisenemisvõimalusega kõrge katte alt koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides).

OP

=

sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak (tuhandetes tonnides).

Vaatlusperiood: saagiaasta.

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Koristuspind – vaatlusalusel saagiaastal koristatud konkreetse põllumajanduskultuuri pindala. Kui vaatlusperioodi jooksul külvatakse või istutatakse samale maatükile mitu korda, korrutatakse pindala aasta saakide arvuga.

Põhimaa – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Koristatud saak – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Põllumajanduskultuuri saagikuse arvutamiseks jagatakse kogu koristatud saak kogu koristuspinnaga. Eurostat arvutab edastatud andmete põhjal põllumajanduskultuuride saagikuse. Komisjonile (Eurostatile) teatatakse ilmaga seotud vahejuhtumitest, millel on suur mõju koristatud saagile.

Andmete edastamise erandi võrdluskünnise väärtused

Artikli 5 lõikes 2 kindlaks määratud võrdluskünnise väärtused on järgmised.

| Vaatlusalune muutuja | Võrdluskünnise väärtus (1 000 tonni) | Andmete edastamise erand |
| --- | --- | --- |
| Tomatite toodang | 250 | 30. juuni N
  30. september N |

Vaatlusalune muutuja

Võrdluskünnise väärtus (1 000 tonni)

Andmete edastamise erand

Tomatite toodang

250

30. juuni N

30. september N

ANDMEKOGUM i.3

Püsikultuurid

| Valdkond: | b. | Taimekasvatusstatistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | i. | Kasvupind ja toodang |
| Alamteema: | i.3 | Püsikultuurid |

Valdkond:

b.

Taimekasvatusstatistika

Teema:

i.

Kasvupind ja toodang

Alamteema:

i.3

Püsikultuurid

I JAGU

Andmesisu

Andmed hõlmavad esialgseid hinnanguid ja lõplikku statistikat liikmesriikide põllumajanduslikes majapidamistes peamiselt vaatlusperioodil toodangu kogumiseks kasvatatavate põllumajanduslike püsikultuuride kohta, sealhulgas mahepõllumajanduslike põhimõtete kohaselt kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta.

| Põllumajanduskultuuri karakteristikud | | Riigi tasandil andmed | Piirkonna tasandil andmed | Mahepõllumajandusliku tootmise andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmete edastamise tähtajad | 30. november N (6) | 31. märts N + 1 | 30. september N + 1 | 30. september N + 1 | 30. september N + 1 |
| | Püsikultuurid | | | MA | MA | OMC, OMU, OMA |
| | | Püsikultuurid inimtoiduks | | PA, PR | MA, PA, PR | | |
| | | | Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) | | PA, PR | MA | MA | OPA, OP |
| | | | | Parasvöötme puuviljad | | PA, PR | | | OPA |
| | | | | | Õunviljad | | PA, PR | | | OPA |
| | | | | | | Õun | PA, PR | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | Pirn | PA, PR | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | Mujal liigitamata muud õunviljad | | PA, PR | | | |
| | | | | | Luuviljad | | PA, PR | | | OPA |
| | | | | | | Virsik | PA, PR | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | Nektariin | PA, PR | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | Aprikoos | | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | Kirss | | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | | Maguskirss | | PA, PR | | | |
| | | | | | | | Hapukirss | | PA, PR | | | |
| | | | | | | Ploom | | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | | Mujal liigitamata muud luuviljad | | PA, PR | | | |
| | | | | Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad | | PA, PR | | | OPA |
| | | | | | Viigimari | | PA, PR | | | |
| | | | | | Kiivi | | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | Avokaado | | PA, PR | | | |
| | | | | | Banaan | | PA, PR | | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad | | PA, PR | | | |
| | | | | Marjad (v.a maasikas) | | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | Must sõstar | | PA, PR | | | |
| | | | | | Punane sõstar | | PA, PR | | | |
| | | | | | Vaarikas | | PA, PR | | | |
| | | | | | Mustikas | | PA, PR | | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud marjad | | PA, PR | | | |
| | | | | Pähklid | | PA, PR | | | OPA, OP |
| | | | | | Kreeka pähkel | | PA, PR | | | |
| | | | | | Sarapuupähkel | | PA, PR | | | |
| | | | | | Mandel | | PA, PR | | | |
| | | | | | Kastan | | PA, PR | | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud pähklid | | PA, PR | | | |
| | | | Tsitrusviljad | | PA, PR | MA, PA, PR | MA | OPA, OP |
| | | | | Apelsin | PA, PR | PA, PR | PA, PR | | OPA, OP |
| | | | | Väikesed tsitrusviljad | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | | Satsuma | PA, PR | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | | Klementiin | PA, PR | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud väikesed tsitrusviljad ja mandariini hübriidid | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Sidrun ja hapulaim | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Pomel ja greip | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muud tsitrusviljad | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | Viinamarjad | | PA, PR | MA, PA, PR | MA | OPA, OP |
| | | | | Veiniviinamari | | PA, PR | PA, PR | | OPA, OP |
| | | | | | Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | | Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | | Mujal liigitamata muud veiniviinamarjad (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Lauaviinamari | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Rosinaviinamari | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Mujal liigitamata muul otstarbel kasutatavad viinamarjad | | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | Oliivid | PA, PR | PA, PR | MA, PA, PR | MA | OPA, OP |
| | | | | Lauaoliiv | PA | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | | Õlioliiv | PA | PA, PR | PA, PR | | |
| | | | Mujal liigitamata muud püsikultuurid inimtoiduks | | PA, PR | MA | | |
| | | Puukoolide taimed | | | MA | | |
| | | Muud püsikultuurid | | | MA | | |

Põllumajanduskultuuri karakteristikud

Riigi tasandil andmed

Piirkonna tasandil andmed

Mahepõllumajandusliku tootmise andmed

Andmete edastamise tähtajad

30. november N (6)

31. märts N + 1

30. september N + 1

30. september N + 1

30. september N + 1

Püsikultuurid

MA

MA

OMC, OMU, OMA

Püsikultuurid inimtoiduks

PA, PR

MA, PA, PR

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

PA, PR

MA

MA

OPA, OP

Parasvöötme puuviljad

PA, PR

OPA

Õunviljad

PA, PR

OPA

Õun

PA, PR

PA, PR

OPA, OP

Pirn

PA, PR

PA, PR

OPA, OP

Mujal liigitamata muud õunviljad

PA, PR

Luuviljad

PA, PR

OPA

Virsik

PA, PR

PA, PR

OPA, OP

Nektariin

PA, PR

PA, PR

OPA, OP

Aprikoos

PA, PR

OPA, OP

Kirss

PA, PR

OPA, OP

Maguskirss

PA, PR

Hapukirss

PA, PR

Ploom

PA, PR

OPA, OP

Mujal liigitamata muud luuviljad

PA, PR

Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

PA, PR

OPA

Viigimari

PA, PR

Kiivi

PA, PR

OPA, OP

Avokaado

PA, PR

Banaan

PA, PR

Mujal liigitamata muud lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

PA, PR

Marjad (v.a maasikas)

PA, PR

OPA, OP

Must sõstar

PA, PR

Punane sõstar

PA, PR

Vaarikas

PA, PR

Mustikas

PA, PR

Mujal liigitamata muud marjad

PA, PR

Pähklid

PA, PR

OPA, OP

Kreeka pähkel

PA, PR

Sarapuupähkel

PA, PR

Mandel

PA, PR

Kastan

PA, PR

Mujal liigitamata muud pähklid

PA, PR

Tsitrusviljad

PA, PR

MA, PA, PR

MA

OPA, OP

Apelsin

PA, PR

PA, PR

PA, PR

OPA, OP

Väikesed tsitrusviljad

PA, PR

PA, PR

Satsuma

PA, PR

PA, PR

PA, PR

Klementiin

PA, PR

PA, PR

PA, PR

Mujal liigitamata muud väikesed tsitrusviljad ja mandariini hübriidid

PA, PR

PA, PR

Sidrun ja hapulaim

PA, PR

PA, PR

Pomel ja greip

PA, PR

PA, PR

Mujal liigitamata muud tsitrusviljad

PA, PR

PA, PR

Viinamarjad

PA, PR

MA, PA, PR

MA

OPA, OP

Veiniviinamari

PA, PR

PA, PR

OPA, OP

Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad

PA, PR

PA, PR

Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad

PA, PR

PA, PR

Mujal liigitamata muud veiniviinamarjad (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta)

PA, PR

PA, PR

Lauaviinamari

PA, PR

PA, PR

Rosinaviinamari

PA, PR

PA, PR

Mujal liigitamata muul otstarbel kasutatavad viinamarjad

PA, PR

PA, PR

Oliivid

PA, PR

PA, PR

MA, PA, PR

MA

OPA, OP

Lauaoliiv

PA

PA, PR

PA, PR

Õlioliiv

PA

PA, PR

PA, PR

Mujal liigitamata muud püsikultuurid inimtoiduks

PA, PR

MA

Puukoolide taimed

MA

Muud püsikultuurid

MA

N – aasta, millele andmed viitavad.

| MA | = | põhimaa kokku (tuhandetes hektarites). |
| --- | --- | --- |
| PA | = | tootmispindala kokku (tuhandetes hektarites). |
| OPA | = | sertifitseeritud mahepõllumajanduslik tootmispindala (tuhandetes hektarites). |
| OMC | = | põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana. |
| OMU | = | põhimaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites). |
| OMA | = | põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana või mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites). |
| PR | = | koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides). |
| OP | = | sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak (tuhandetes tonnides). |

MA

=

põhimaa kokku (tuhandetes hektarites).

PA

=

tootmispindala kokku (tuhandetes hektarites).

OPA

=

sertifitseeritud mahepõllumajanduslik tootmispindala (tuhandetes hektarites).

OMC

=

põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana.

OMU

=

põhimaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites).

OMA

=

põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana või mille puhul minnakse üle mahetootmisele (tuhandetes hektarites).

PR

=

koristatud saak kokku (tuhandetes tonnides).

OP

=

sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak (tuhandetes tonnides).

Vaatlusperiood: saagiaasta.

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Tootmispindala – maa-ala, mida on võimalik koristada peamiselt vaatlusalusel saagiaastal.

Põhimaa – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Koristatud saak – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Sertifitseeritud mahepõllumajandusmaa – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Põhimaa, mis on sertifitseeritud mahepõllumajandusmaana või mille puhul minnakse üle mahetootmisele – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Sertifitseeritud mahepõllumajanduslik koristatud saak – vt andmekogumi i.1 II jagu.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Põllumajanduskultuuri saagikuse arvutamiseks jagatakse kogu koristatud saak kogu tootmispindalaga. Eurostat arvutab edastatud andmete põhjal põllumajanduskultuuride saagikuse. Komisjonile (Eurostatile) teatatakse ilmaga seotud vahejuhtumitest, millel on suur mõju koristatud saagile.

Andmete edastamise erandi võrdluskünnise väärtused

Artikli 5 lõikes 2 kindlaks määratud võrdluskünnise väärtused on järgmised.

| Vaatlusalune muutuja:
  toodang | Võrdluskünnise väärtus (1 000 tonni) | Andmete edastamise erand |
| --- | --- | --- |
| Õunad | 150 | 30. november N |
| Pirnid | 40 |
| Virsikud | 90 |
| Nektariinid | 80 |
| Apelsinid | 300 |
| Klementiinid | 140 |
| Satsumad | 120 |
| Oliivid | 700 |

Vaatlusalune muutuja:

toodang

Võrdluskünnise väärtus (1 000 tonni)

Andmete edastamise erand

Õunad

150

30. november N

Pirnid

40

Virsikud

90

Nektariinid

80

Apelsinid

300

Klementiinid

140

Satsumad

120

Oliivid

700

---

(1)  Andmete edastamise erandi tegemise eeskirjade kohta vt II jagu.

(2)  Andmekogumites i.2 ja i.3 olevad alad kuuluvad kasutatava põllumajandusmaa hulka, välja arvatud kultuurseente kasvupind andmekogumis i.2.

(3)  Andmekogumis i.2 sisalduvad maa-alad kuuluvad põllumaa hulka.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

(5)  Andmete edastamise erandi tegemise eeskirjade kohta vt II jagu.

(6)  Andmete edastamise erandi tegemise eeskirjade kohta vt II jagu.

---

II LISA

PÕLLUMAJANDUSKULTUURIDE BILANSID

ANDMEKOGUM ii.1

Teravilja bilansid

| Valdkond: | b. | Taimekasvatusstatistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | ii. | Põllumajanduskultuuride bilansid |
| Alamteema: | ii.1 | Teravilja bilansid |

Valdkond:

b.

Taimekasvatusstatistika

Teema:

ii.

Põllumajanduskultuuride bilansid

Alamteema:

ii.1

Teravilja bilansid

I JAGU

Andmesisu

Andmed hõlmavad peamiste teraviljade ja nendest saadavate esmatasandi toodete pakkumist, kasutusviise ja varusid liikmesriikides vaatlusperioodil.

| Põllumajanduskultuuri karakteristikud | Pehme nisu ja speltanisu | Kõva nisu | Rukis | Oder | Kaer | Tritikale | Maisiterad ja maisitõlvikusegu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmete edastamise tähtaeg | Turustusaasta lõpp + 11 kuud |
| Bilansi karakteristikud |
| Pakkumine | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | Koristatud saak | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | Kaod põllumajanduslikes majapidamistes | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | Import | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | ELi-sisene import | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | ELi-väline import | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | Algvaru turustusaasta alguses | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| Kasutamine | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | Riigisisene kasutamine | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene inimtoiduks kasutamine | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene tööstuslik kasutamine | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | | Riigisisene kasutamine tööstusliku bioetanooli, muu biokütuse või biogaasi tootmiseks | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene täielikult loomatoiduks kasutamine | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene kasutamine, seemned | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene kasutamine, kaod | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | Eksport | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | ELi-sisene eksport | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | | ELi-väline eksport | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |
| | Lõppvaru turustusaasta lõpus | Q | Q | Q | Q | Q | Q | Q |

Põllumajanduskultuuri karakteristikud

Pehme nisu ja speltanisu

Kõva nisu

Rukis

Oder

Kaer

Tritikale

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

Andmete edastamise tähtaeg

Turustusaasta lõpp + 11 kuud

Bilansi karakteristikud

Pakkumine

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Koristatud saak

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Kaod põllumajanduslikes majapidamistes

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Import

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

ELi-sisene import

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

ELi-väline import

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Algvaru turustusaasta alguses

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Kasutamine

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene inimtoiduks kasutamine

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene tööstuslik kasutamine

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine tööstusliku bioetanooli, muu biokütuse või biogaasi tootmiseks

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene täielikult loomatoiduks kasutamine

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine, seemned

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine, kaod

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Eksport

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

ELi-sisene eksport

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

ELi-väline eksport

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Lõppvaru turustusaasta lõpus

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

| Q | = | kogus riigi tasandil (tuhandetes tonnides). |
| --- | --- | --- |

Q

=

kogus riigi tasandil (tuhandetes tonnides).

Vaatlusperiood: turustusaasta N (1. juuli N kuni 30. juuni N + 1).

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Kogus – bilansikirjes kasutatav põllumajanduskultuuri kogus või selle teradena väljendatav ekvivalent riigi standardse stabiilse turustamis-niiskusesisalduse alusel.

ANDMEKOGUM ii.2

Õliseemnete bilansid

| Valdkond: | b. | Taimekasvatusstatistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | ii. | Põllumajanduskultuuride bilansid |
| Alamteema: | ii.2 | Õliseemnete bilansid |

Valdkond:

b.

Taimekasvatusstatistika

Teema:

ii.

Põllumajanduskultuuride bilansid

Alamteema:

ii.2

Õliseemnete bilansid

I JAGU

Andmesisu

Andmed hõlmavad peamiste õliseemnete pakkumist, kasutusviise ja varusid liikmesriikides vaatlusperioodil.

| Põllumajanduskultuuri karakteristikud | Rapsi- ja rüpsiseemned | Päevalilleseemned | Soja |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmete edastamise tähtaeg | Turustusaasta lõpp + 11 kuud |
| Bilansi karakteristikud |
| Pakkumine | Q | Q | Q |
| | Koristatud saak | Q | Q | Q |
| | | Kaod põllumajanduslikes majapidamistes | Q | Q | Q |
| | Import | Q | Q | Q |
| | | ELi-sisene import | Q | Q | Q |
| | | ELi-väline import | Q | Q | Q |
| | Algvaru turustusaasta alguses | Q | Q | Q |
| Kasutamine | Q | Q | Q |
| | Riigisisene kasutamine | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene inimtoiduks kasutamine | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene täielikult loomatoiduks kasutamine | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene kasutamine, pressimine | Q | Q | Q |
| | | | Õlide pressimine inimtoiduks | Q | Q | Q |
| | | | Õlide pressimine biokütuseks | Q | Q | Q |
| | | | Õlide pressimine muuks tööstuslikuks kasutuseks | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene kasutamine, seemned | Q | Q | Q |
| | | Riigisisene kasutamine, kaod | Q | Q | Q |
| | Eksport | Q | Q | Q |
| | | ELi-sisene eksport | Q | Q | Q |
| | | ELi-väline eksport | Q | Q | Q |
| | Lõppvaru turustusaasta lõpus | Q | Q | Q |

Põllumajanduskultuuri karakteristikud

Rapsi- ja rüpsiseemned

Päevalilleseemned

Soja

Andmete edastamise tähtaeg

Turustusaasta lõpp + 11 kuud

Bilansi karakteristikud

Pakkumine

Q

Q

Q

Koristatud saak

Q

Q

Q

Kaod põllumajanduslikes majapidamistes

Q

Q

Q

Import

Q

Q

Q

ELi-sisene import

Q

Q

Q

ELi-väline import

Q

Q

Q

Algvaru turustusaasta alguses

Q

Q

Q

Kasutamine

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine

Q

Q

Q

Riigisisene inimtoiduks kasutamine

Q

Q

Q

Riigisisene täielikult loomatoiduks kasutamine

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine, pressimine

Q

Q

Q

Õlide pressimine inimtoiduks

Q

Q

Q

Õlide pressimine biokütuseks

Q

Q

Q

Õlide pressimine muuks tööstuslikuks kasutuseks

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine, seemned

Q

Q

Q

Riigisisene kasutamine, kaod

Q

Q

Q

Eksport

Q

Q

Q

ELi-sisene eksport

Q

Q

Q

ELi-väline eksport

Q

Q

Q

Lõppvaru turustusaasta lõpus

Q

Q

Q

| Q | = | kogus riigi tasandil (tuhandetes tonnides). |
| --- | --- | --- |

Q

=

kogus riigi tasandil (tuhandetes tonnides).

Vaatlusperiood: turustusaasta N (1. juuli N kuni 30. juuni N + 1).

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Kogus – bilansikirjes kasutatav põllumajanduskultuuri kogus või selle seemnetena väljendatav ekvivalent riigi standardse stabiilse turustamis-niiskusesisalduse alusel.

---

III LISA

ROHUMAAD

ANDMEKOGUM iii.1

Karjamaade majandamine

| Valdkond: | b. | Taimekasvatusstatistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | iii. | Rohumaad |
| Alamteema: | iii.1 | Rohumaade majandamine |

Valdkond:

b.

Taimekasvatusstatistika

Teema:

iii.

Rohumaad

Alamteema:

iii.1

Rohumaade majandamine

I JAGU

Andmesisu

Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriikide püsirohumaade ja lühiajaliste rohumaade alasid, mis on liigitatud vanuse, katte ja majandamise alusel.

| | Kogupindala | Sellest majandatav | Majandatav, sellest väetatud |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmete edastamise tähtaeg | 30. september N + 1 |
| Põllumajanduskultuuri karakteristikud | |
| Püsirohumaa (vanus 20 aastat ja rohkem) | MA, MAR | MA | MA |
| Püsirohumaa (vanus 11–19 aastat) | MA, MAR | MA | MA |
| Püsirohumaa (vanus 6–10 aastat) | MA, MAR | MA | MA |
| Lühiajaline rohumaa ja karjamaa | MA, MAR | | |
| | Vanus 1–3 aastat | MA, MAR | | |
| | Vanus 4–5 aastat | MA, MAR | | |
| Osa kogu püsirohumaast, mis on | | | |
| | kaetud puude/põõsastega | MA, MAR | | |
| | majandatavad agrometsandusalad | MA, MAR | | |

Kogupindala

Sellest majandatav

Majandatav, sellest väetatud

Andmete edastamise tähtaeg

30. september N + 1

Põllumajanduskultuuri karakteristikud

Püsirohumaa (vanus 20 aastat ja rohkem)

MA, MAR

MA

MA

Püsirohumaa (vanus 11–19 aastat)

MA, MAR

MA

MA

Püsirohumaa (vanus 6–10 aastat)

MA, MAR

MA

MA

Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

MA, MAR

Vanus 1–3 aastat

MA, MAR

Vanus 4–5 aastat

MA, MAR

Osa kogu püsirohumaast, mis on

kaetud puude/põõsastega

MA, MAR

majandatavad agrometsandusalad

MA, MAR

Mõõtühikud

| MA | = | põhimaa kokku (tuhandetes hektarites). |
| --- | --- | --- |
| MAR | = | põhimaa piirkonna tasandil. |

MA

=

põhimaa kokku (tuhandetes hektarites).

MAR

=

põhimaa piirkonna tasandil.

| Sagedus | : | aasta, mille viimane number on 0, 3 või 6. |
| --- | --- | --- |
| Vaatlusperiood | : | kalendriaasta. |

Sagedus

:

aasta, mille viimane number on 0, 3 või 6.

Vaatlusperiood

:

kalendriaasta.

II JAGU

Mõõtühikute kirjeldus

Põhimaa – vt andmekogum i.1.

---

IV LISA

TÄPSUSNÕUDED

Valimi jaoks kogutud ja andmekogumi kogu statistilisele üldkogumile ekstrapoleeritud andmed peavad vastama tabelis 1 esitatud täpsusnõuetele.

Täpsusnõudeid kohaldatakse tabelis 1 loetletud andmekogumitesse kuuluvate konkreetsete muutujate riiklike hinnangute lõpliku edastamise suhtes.

Muutujad viitavad riigi tasandi peamistele valdkondadele.

Asjakohased andmekogumid on kindlaks määratud tabeli 1 esimeses veerus.

Tabel 1

Täpsusnõuded

| Asjakohane andmekogum | Muutuja, mille suhtes kohaldatakse täpsusnõudeid | Suhteline standardviga |
| --- | --- | --- |
| Andmekogum: põllukultuurid ja püsirohumaad |
| Asjakohase muutujaga põllumajanduslikud majapidamised | — | Põhimaa, millel kasvatatakse teravilja terade saamiseks. |

Asjakohane andmekogum

Muutuja, mille suhtes kohaldatakse täpsusnõudeid

Suhteline standardviga

Andmekogum: põllukultuurid ja püsirohumaad

Asjakohase muutujaga põllumajanduslikud majapidamised

—

Põhimaa, millel kasvatatakse teravilja terade saamiseks.

3  %

| — | Põhimaa, millel kasvatatakse kuivatatud kaunvilja või valgurikkaid taimi terade saamiseks. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel kasvatatakse kuivatatud kaunvilja või valgurikkaid taimi terade saamiseks.

| — | Põhimaa, millel kasvatatakse rühvelkultuure. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel kasvatatakse rühvelkultuure.

| — | Põhimaa, millel kasvatatakse tehnilisi kultuure. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel kasvatatakse tehnilisi kultuure.

| — | Põhimaa, millel kasvatatakse põllumaalt haljalt koristatavaid taimi. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel kasvatatakse põllumaalt haljalt koristatavaid taimi.

| — | Põhimaa, millel on püsirohumaa. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel on püsirohumaa.

Andmekogum: aiakultuurid, v.a püsikultuurid

Aiakultuure (v.a püsikultuure) tootvad põllumajanduslikud majapidamised

| — | Põhimaa, millel kasvatatakse värskeid köögivilju (sh meloneid) ja maasikaid. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel kasvatatakse värskeid köögivilju (sh meloneid) ja maasikaid.

3  %

Andmekogum: püsikultuurid

Püsikultuure tootvad põllumajanduslikud majapidamised

| — | Põhimaa, millel kasvatatakse püsikultuure. |
| --- | --- |

—

Põhimaa, millel kasvatatakse püsikultuure.

3  %

---

V LISA

KIRJELDUSED

| Saagiaasta | Kalendriaasta, mil saagikoristus algab. See hõlmab ajavahemikku (sealhulgas eelmisel kalendriaastal), mille jooksul tehakse kõik ettevalmistused saagi tagamiseks (näiteks mullaharimine, istutamine või külvamine, väetamine, taimekaitsevahenditega töötlemine). |
| --- | --- |

Saagiaasta

Kalendriaasta, mil saagikoristus algab. See hõlmab ajavahemikku (sealhulgas eelmisel kalendriaastal), mille jooksul tehakse kõik ettevalmistused saagi tagamiseks (näiteks mullaharimine, istutamine või külvamine, väetamine, taimekaitsevahenditega töötlemine).

| Kasutatav põllumajandusmaa, v.a koduaiad | Põllumaa, püsirohumaa ja kogu püsikultuuride kasvatamiseks kasutatav maa. |
| --- | --- |
| Põllumaa | Maa, mida regulaarselt töödeldakse (küntakse või haritakse) ja/või millele istutatakse või külvatakse, tavaliselt külvikorrasüsteemi alusel. |
| Talivili | Enne talve või talvel külvatavad põllumajanduskultuurid. |
| Suvivili | Kevadel külvatavad põllumajanduskultuurid. |
| Teravili terade (sh seemne) saamiseks | Kõik teraviljad, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt, sõltumata kasutusalast. |
| Nisu ja speltanisu | Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L., Triticum monococcum L. ja Triticum durum Desf. |
| Pehme nisu ja speltanisu | Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L. ja nisu perekonna muud liigid, mida kasvatatakse sarnaste omaduste pärast. |
| Kõva nisu | Triticum durum Desf. |
| Rukis | Secale cereale L. |
| Taliviljasegud (meslin) | Rukki ja muude teraviljade segud ning muud teraviljasegud, mis on külvatud enne talve või talvel (meslin). |
| Oder | Hordeum vulgare L. |
| Kaer | Avena sativa L. |
| Suviviljasegud (segavili, v.a meslin) | Kevadel külvatavad ja seguna kasvatatavad teraviljad. |
| Maisiterad ja maisitõlvikusegu | Zea mays L., mida terade saamiseks koristatakse seemnena või maisitõlvikuseguna. |
| Tritikale | x Triticosecale Wittmack. |
| Sorgo | Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum x sudanense (Piper) Stapf. |
| Riis | Oryza sativa L. |
| Indica riis | Oryza sativa ssp. indica. |
| Japonica riis | Oryza sativa ssp. japonica. |
| Mujal liigitamata muud teraviljad | Eespool märkimata teravili, näiteks hirss (Panicum miliaceum L.), kanaari paelrohi (Phalaris canariensis L.) ja mujal liigitamata muud teraviljad, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Pseudoteraviljad | Taimed, mille vilju või seemneid kasutatakse ja tarbitakse teradena, kuigi botaaniliselt ei ole tegemist kõrreliste ega tõeliste teraviljadega. |
| Tatar | Fagopyrum esculentum Mill. |
| Tšiili hanemalts | Chenopodium quinoa Willd. |
| Mujal liigitamata muud pseudoteraviljad | Pseudoteraviljad, mida ei ole mujal liigitatud. |
| Kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks | Kõik kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt, sõltumata kasutusalast. |
| Põldhernes | Kõik põldhernesordid (Pisum sativum L. convar. sativum või Pisum sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Põlduba | Kõik põldoasordid (Vicia faba L. (partim)), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Maguslupiin | Kõik maguslupiinid (Lupinus sp.), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Läätsed | Lens culinaris Medikus. |
| Kikerhernes | Cicer arietinum L. |
| Vikk | Vicia sativa subsp. Sativa L., mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Mujal liigitamata muud kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed | Eespool märkimata kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Rühvelkultuurid | Juure, mugula või muudetud varre saamiseks kasvatatavad põllumajanduskultuurid. Siia ei kuulu muu hulgas sellised juur-, mugul- ja sibulköögiviljad, nagu porgand, punapeet ja kapsas. |
| Kartul (sh seemnekartul) | Solanum tuberosum L. |
| Suhkrupeet (v.a seeme) | Beta vulgaris L. subsp. vulgaris var. altissima Döll, mis on mõeldud peamiselt suhkru ja alkoholi tootmiseks. |
| Mujal liigitamata muud rühvelkultuurid | Söödapeet (Beta vulgaris L.) ja kapsasrohu perekonna taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks, olenemata sellest, kas tegemist on juure või varrega, ning mujal liigitamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana. |
| Tehnilised kultuurid | Taimed, mida tavaliselt ei müüda vahetult tarbimiseks, sest neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda. |
| Õliseemned | Põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt nende õlisisalduse tõttu. |
| Rapsi- ja rüpsiseemned | Õli tootmiseks kasvatatav raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Päevalilleseemned | Helianthus annuus L., mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Soja | Glycine max L. Merril, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt, sõltumata kasutusalast. |
| Linaseemned (õlilina) | Linaseemnete (lina) (Linum usitatissimum L.) sordid, mida kasvatatakse peamiselt õli tootmiseks ja terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Mujal liigitamata muud õliseemnekultuurid | Mujal liigitamata muud põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt nende õlisisalduse tõttu ja mida terade saamiseks koristatakse kuivalt. |
| Kiutaimed | Põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt nende kiusisalduse tõttu. |
| Kiulina | Lina (linaseemne) sordid (Linum usitatissimum L.), mida kasvatatakse peamiselt kiu tootmiseks. |
| Kanep | Cannabis sativa L., mida kasvatatakse põhu saamiseks ja muuks sarnaseks tööstuslikuks kasutuseks. |
| Puuvill | Gossypium spp., mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete saamiseks. |
| Mujal liigitamata muud kiutaimed | Mujal liigitamata muud taimed, nagu džuut (Corchorus capsularis L.), kanepbanaan (Musa textilis Née), sisaliagaav (Agave sisalana Perrine) ja kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.), mida kasvatatakse peamiselt nende kiusisalduse tõttu. |
| Tubakas | Nicotiana tabacum L., mida kasvatatakse lehtede saamiseks. |
| Humal | Humulus lupulus L., mida kasvatatakse humalakäbide saamiseks. |
| Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed | Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks. |
| Mujal liigitamata energiakultuurid | Põllumajanduskultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal. |
| Mujal liigitamata muud tehnilised kultuurid | Mujal liigitamata muud tehnilised kultuurid. |
| Põllumaalt haljalt koristatavad taimed | Põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt. |
| Lühiajaline rohumaa ja karjamaa | Tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad taimed, mis on mõeldud karjatamiseks, heina või silo saamiseks, ja mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt vähem kui viis aastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena. |
| Haljalt koristatavad liblikõielised taimed | Liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena. Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 % liblikõielisi) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana. |
| Lutsern | Medicago spp., mida kasvatatakse eraldi või valdava liigina segus. |
| Liblikõieliste ja kõrreliste segud | Lühiajaline rohumaa, millele on külvatud heintaimede ja söödakaunviljade segu (tavaliselt < 80 % liblikõielisi), mida koristatakse haljalt või kuiva heinana. |
| Mujal liigitamata muud haljalt koristatavad liblikõielised taimed | Muud liblikõielised taimed, mida koristatakse haljalt peamiselt söödaks või energia tootmiseks. |
| Haljasmais | Zea mays L., mida kasvatatakse peamiselt silo saamiseks (terved maisitõlvikud, taime osad või terved taimed) ja mida ei koristata terade saamiseks. |
| Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais) | Kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena. |
| Põllumaalt haljalt koristatavad mujal liigitamata muud taimed | Muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt söödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik mujal liigitamata muud põllumajanduskultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks). |
| Seemned ja seemikud | Maa-alad, kus kasvatatakse rühvelkultuuride (v.a kartul ja muud taimed, mille juuri kasutatakse ka seemneks), söödakultuuride, heintaimede, tehniliste kultuuride (v.a õliseemned), köögiviljade ja lillede seemneid. |
| Kesa | Külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoitav haritud või harimata põllumaa, millelt saagiaasta jooksul saaki ei koristata. Kesa peamine tunnus on, et maa on jäetud tavaliselt terveks saagiaastaks puhkama. Kesa võib olla:






  i) | tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure, või |

Kasutatav põllumajandusmaa, v.a koduaiad

Põllumaa, püsirohumaa ja kogu püsikultuuride kasvatamiseks kasutatav maa.

Põllumaa

Maa, mida regulaarselt töödeldakse (küntakse või haritakse) ja/või millele istutatakse või külvatakse, tavaliselt külvikorrasüsteemi alusel.

Talivili

Enne talve või talvel külvatavad põllumajanduskultuurid.

Suvivili

Kevadel külvatavad põllumajanduskultuurid.

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

Kõik teraviljad, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt, sõltumata kasutusalast.

Nisu ja speltanisu

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L., Triticum monococcum L. ja Triticum durum Desf.

Pehme nisu ja speltanisu

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L. ja nisu perekonna muud liigid, mida kasvatatakse sarnaste omaduste pärast.

Kõva nisu

Triticum durum Desf.

Rukis

Secale cereale L.

Taliviljasegud (meslin)

Rukki ja muude teraviljade segud ning muud teraviljasegud, mis on külvatud enne talve või talvel (meslin).

Oder

Hordeum vulgare L.

Kaer

Avena sativa L.

Suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

Kevadel külvatavad ja seguna kasvatatavad teraviljad.

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

Zea mays L., mida terade saamiseks koristatakse seemnena või maisitõlvikuseguna.

Tritikale

x Triticosecale Wittmack.

Sorgo

Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum x sudanense (Piper) Stapf.

Riis

Oryza sativa L.

Indica riis

Oryza sativa ssp. indica.

Japonica riis

Oryza sativa ssp. japonica.

Mujal liigitamata muud teraviljad

Eespool märkimata teravili, näiteks hirss (Panicum miliaceum L.), kanaari paelrohi (Phalaris canariensis L.) ja mujal liigitamata muud teraviljad, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Pseudoteraviljad

Taimed, mille vilju või seemneid kasutatakse ja tarbitakse teradena, kuigi botaaniliselt ei ole tegemist kõrreliste ega tõeliste teraviljadega.

Tatar

Fagopyrum esculentum Mill.

Tšiili hanemalts

Chenopodium quinoa Willd.

Mujal liigitamata muud pseudoteraviljad

Pseudoteraviljad, mida ei ole mujal liigitatud.

Kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks

Kõik kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt, sõltumata kasutusalast.

Põldhernes

Kõik põldhernesordid (Pisum sativum L. convar. sativum või Pisum sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Põlduba

Kõik põldoasordid (Vicia faba L. (partim)), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Maguslupiin

Kõik maguslupiinid (Lupinus sp.), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Läätsed

Lens culinaris Medikus.

Kikerhernes

Cicer arietinum L.

Vikk

Vicia sativa subsp. Sativa L., mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Mujal liigitamata muud kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

Eespool märkimata kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Rühvelkultuurid

Juure, mugula või muudetud varre saamiseks kasvatatavad põllumajanduskultuurid. Siia ei kuulu muu hulgas sellised juur-, mugul- ja sibulköögiviljad, nagu porgand, punapeet ja kapsas.

Kartul (sh seemnekartul)

Solanum tuberosum L.

Suhkrupeet (v.a seeme)

Beta vulgaris L. subsp. vulgaris var. altissima Döll, mis on mõeldud peamiselt suhkru ja alkoholi tootmiseks.

Mujal liigitamata muud rühvelkultuurid

Söödapeet (Beta vulgaris L.) ja kapsasrohu perekonna taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks, olenemata sellest, kas tegemist on juure või varrega, ning mujal liigitamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana.

Tehnilised kultuurid

Taimed, mida tavaliselt ei müüda vahetult tarbimiseks, sest neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda.

Õliseemned

Põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt nende õlisisalduse tõttu.

Rapsi- ja rüpsiseemned

Õli tootmiseks kasvatatav raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Päevalilleseemned

Helianthus annuus L., mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Soja

Glycine max L. Merril, mida terade saamiseks koristatakse kuivalt, sõltumata kasutusalast.

Linaseemned (õlilina)

Linaseemnete (lina) (Linum usitatissimum L.) sordid, mida kasvatatakse peamiselt õli tootmiseks ja terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Mujal liigitamata muud õliseemnekultuurid

Mujal liigitamata muud põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt nende õlisisalduse tõttu ja mida terade saamiseks koristatakse kuivalt.

Kiutaimed

Põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt nende kiusisalduse tõttu.

Kiulina

Lina (linaseemne) sordid (Linum usitatissimum L.), mida kasvatatakse peamiselt kiu tootmiseks.

Kanep

Cannabis sativa L., mida kasvatatakse põhu saamiseks ja muuks sarnaseks tööstuslikuks kasutuseks.

Puuvill

Gossypium spp., mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete saamiseks.

Mujal liigitamata muud kiutaimed

Mujal liigitamata muud taimed, nagu džuut (Corchorus capsularis L.), kanepbanaan (Musa textilis Née), sisaliagaav (Agave sisalana Perrine) ja kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.), mida kasvatatakse peamiselt nende kiusisalduse tõttu.

Tubakas

Nicotiana tabacum L., mida kasvatatakse lehtede saamiseks.

Humal

Humulus lupulus L., mida kasvatatakse humalakäbide saamiseks.

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks.

Mujal liigitamata energiakultuurid

Põllumajanduskultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal.

Mujal liigitamata muud tehnilised kultuurid

Mujal liigitamata muud tehnilised kultuurid.

Põllumaalt haljalt koristatavad taimed

Põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt.

Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

Tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad taimed, mis on mõeldud karjatamiseks, heina või silo saamiseks, ja mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt vähem kui viis aastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena.

Haljalt koristatavad liblikõielised taimed

Liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena. Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 % liblikõielisi) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana.

Lutsern

Medicago spp., mida kasvatatakse eraldi või valdava liigina segus.

Liblikõieliste ja kõrreliste segud

Lühiajaline rohumaa, millele on külvatud heintaimede ja söödakaunviljade segu (tavaliselt < 80 % liblikõielisi), mida koristatakse haljalt või kuiva heinana.

Mujal liigitamata muud haljalt koristatavad liblikõielised taimed

Muud liblikõielised taimed, mida koristatakse haljalt peamiselt söödaks või energia tootmiseks.

Haljasmais

Zea mays L., mida kasvatatakse peamiselt silo saamiseks (terved maisitõlvikud, taime osad või terved taimed) ja mida ei koristata terade saamiseks.

Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

Kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena.

Põllumaalt haljalt koristatavad mujal liigitamata muud taimed

Muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllumajanduskultuurid, mida kasvatatakse peamiselt söödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik mujal liigitamata muud põllumajanduskultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks).

Seemned ja seemikud

Maa-alad, kus kasvatatakse rühvelkultuuride (v.a kartul ja muud taimed, mille juuri kasutatakse ka seemneks), söödakultuuride, heintaimede, tehniliste kultuuride (v.a õliseemned), köögiviljade ja lillede seemneid.

Kesa

Külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoitav haritud või harimata põllumaa, millelt saagiaasta jooksul saaki ei koristata. Kesa peamine tunnus on, et maa on jäetud tavaliselt terveks saagiaastaks puhkama. Kesa võib olla:

i)

tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure, või

| ii) | maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse söödaks või mis küntakse sisse, või |
| --- | --- |

ii)

maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse söödaks või mis küntakse sisse, või

| iii) | maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa). |
| --- | --- |

iii)

maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa).

Mujal liigitamata muud põllumaakultuurid

Mujal liigitamata põllukultuurid.

Püsirohumaa

Maa, mida kasutatakse püsivalt (mitu aastat järjest, tavaliselt viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede, sööda- või energiakultuuride kasvatamiseks harimisega (külvamisega) või looduslikul teel (isekülvamisega) ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga. Kõnealust rohumaad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks.

Püsikarjamaad ja heinamaad, v.a hooldamata karjamaad

Hea või keskmise kvaliteediga pinnasel püsikarjamaa, mida saab tavaliselt kasutada intensiivseks karjatamiseks.

Hooldamata püsikarjamaad

Tavaliselt madala kvaliteediga pinnasel, näiteks mägisel alal või suurel kõrgusel, paiknev väikese saagiga püsirohumaa, mille kvaliteeti ei ole tavaliselt väetamise, harimise, korduskülvi või kuivendamisega parandatud. Neid alasid saab tavaliselt kasutada ainult ekstensiivseks karjatamiseks, tavaliselt neid kas ei niideta või niidetakse ekstensiivselt, sest seal ei saa loomi karjatada suure tihedusega.

Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele

Püsirohumaa või heinamaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, ilma et kasutataks tavapärasest erinevaid põllumajandusmeetodeid või -masinaid vajava ettevalmistava tegevuseta, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/2115 1 või kõige uuemates kohaldatavates õigusaktides, ning mis vastavad rahalise toetuse saamise kriteeriumidele.

| Värsked köögiviljad (sh melon) ja maasikad | Kõik kapsasköögiviljad, leht- ja vars-, vili-, juur-, mugul- või sibulköögiviljad, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad. See hõlmab köögivilju ja maasikaid, mida kasvatatakse põllumaal (avamaal) külvikorra alusel koos muude põllumajandus- või aiakultuuridega, ning köögivilju ja maasikaid, mida kasvatatakse klaaskatte või sisenemisvõimalusega kõrge katte all. |
| --- | --- |
| Värsked köögiviljad (sh melon) | Kõik kapsasköögiviljad, leht- ja vars-, vili-, juur-, mugul- või sibulköögiviljad, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt). |
| Kapsasköögiviljad | Kõik lehtede, varte, õisikute, pungade, samuti juurte ja mugulate saamiseks kasvatatavad kapsasköögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt). |
| Lillkapsas ja spargelkapsas | Kaasa arvatud lillkapsas (Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L.)), spargelkapsas (Brassica oleracea L. var. botrytis subvar. cymos), roheline lillkapsas, brokoliini, hiina spargelkapsas, hiina lillkapsas ehk kailaankapsas (spargelkapsa ja kailaani hübriid (Brassica oleracea L. var. alboglabra)), romaani lillkapsas (Brassica oleracea convar. Botrytis var. botrytis). |
| Rooskapsas | Brassica oleracea L. var. Gemmifera DC. |
| Peakapsas | Kaasa arvatud valge peakapsas (Brassica oleracea L. var. oleracea), koonuskapsas (Brassica oleracea L. convar. capitata Alef. var. alba DC), punane peakapsas (Brassica oleracea L. convar. capitata Alef. var. capitata L. f. rubra), kähar peakapsas (Brassica oleracea L. convar. capitata Alef. var. sabauda L.). |
| Mujal liigitamata muud kapsasköögiviljad | Kõik mujal liigitamata muud kapsasköögiviljad. |
| Leht- ja varsköögiviljad (v.a kapsasköögiviljad) | Kõik leht- või varsköögiviljad (v.a kapsasköögiviljad): porrulauk, seller, aedsalat, endiiviasigur, aedspinat, spargel, sigur, artišokk jm leht- või varsköögiviljad. |
| Porrulauk | Allium porrum L. ja laugu perekonna muud liigid, mida kasvatatakse sarnaste omaduste pärast. |
| Seller | Apium graveolens var. Dulce (Mill.) Pers. |
| Aedsalat | Lactuca spp. |
| Endiiviasigur | Endiiviasigur (Cichorium endivia L. var. crispum Lam.) ja eskariool (Cichorium endivia L. var. latifolium Lam.). |
| Aedspinat | Spinacia oleracea L. |
| Spargel | Asparagus officinalis L. |
| Sigur | Siguri (Cichorium intybus L.) sordid kasutamiseks salatis ja inuliini või kohvi töötlemiseks. |
| Artišokk | Cynara scolymus L. |
| Mujal liigitamata muud leht- või varsköögiviljad | Mujal liigitamata muud leht- ja varsköögiviljad. |
| Viliköögiviljad (sh melon) | Kõik viliköögiviljad: tomatid, kurgid, kornišonid, baklažaanid, kabatšokid ja suvikõrvitsad, muskuskõrvitsad ja kõrvitsad, muskusmelonid ja arbuusid, paprikad (Capsicum spp.) ja muud viliköögiviljad. |
| Tomatid | Kõik tomatid (Solanum lycopersicon L. Syn. Lycopersicon lycopersicum (L.) H. Karst. Syn. Lycopersicon esculentum Mill.). |
| Kurk ja kornišon | Kurgid (Cucumis sativus L.), sealhulgas teatud sordid, mida tavaliselt kasutatakse marineeritud kurkide (kornišonide) valmistamiseks. Siia kuuluvad ka näsakurgid ja kornišonid (Cucumis Anguria L.). |
| Baklažaan | Solanum melongena L. |
| Kabatšokk ja suvikõrvits | Kabatšoki ja suvikõrvitsa sordid (Cucurbita pepo L. ssp. Pepo). |
| Muskuskõrvits ja kõrvits | Inimtoiduks ettenähtud muskuskõrvitsa (Cucurbita moschata Duchesne) ja kõrvitsa (Curcubita maxima spp.) sordid. |
| Muskusmelon | Cucumis melo L. |
| Arbuus | Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. & Nakai. |
| Paprika (harilik paprika) | Kõik paprikad (Capsicum annuum L.) ja vürtspaprikad (Capsicum frutescens L.). |
| Mujal liigitamata muud viliköögiviljad | Inimtoiduks kasvatatavad mujal liigitamata muud viliköögiviljad. |
| Juur-, mugul- ja sibulköögiviljad | Kõik juur-, mugul- ja sibulköögiviljad: porgand, sibul, pesasibul, punapeet, juurseller, aedrõigas, küüslauk jm juur-, mugul- ja sibulköögiviljad. |
| Porgand | Daucus carota L. ssp. sativus (Hoffm.) Hayek. |
| Sibul ja pesasibul | Harilik sibul (Allium cepa L.), viinamäelauk (Allium ampeloprasum L.), talisibul (Allium fistulosum L.), jeeriku lauk (Allium ascalonicum L.) ja laugu perekonna muud liigid, mida kasvatatakse sarnaste omaduste pärast. |
| Punapeet | Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. |
| Juurseller | Apium graveolens L. var. rapaceum. |
| Aedrõigas | Kõik aedrõikad (Raphanus sativus L.), mida koristatakse ja kasutatakse köögiviljadena. |
| Küüslauk | Allium sativum L. |
| Mujal liigitamata muud juur-, mugul- ja sibulköögiviljad | Inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata muud juur-, mugul- ja sibulköögiviljad. |
| Värsked kaunviljad | Kõik inimtoiduks ettenähtud värsked kaunviljad, näiteks herned, oad ja muud värsked kaunviljad. |
| Värske hernes | Kõik värskelt inimtoiduks koristatavad herned (Pisum sativum L. (partim)). |
| Värske uba | Aedoad ja õisoad (Phaseolus spp.) ning mungoad, silmoad ja urdoad (Vigna spp.), mis koristatakse värskelt inimtoiduks. |
| Mujal liigitamata muud värsked kaunviljad | Inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata värsked kaunviljad. |
| Mujal liigitamata muud värsked köögiviljad | Kõik muud inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata värsked köögiviljad. |
| Maasikas | Fragaria spp. |
| Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolides) | Kõik lilled ja dekoratiivtaimed, mis on ette nähtud müügiks lõikelillena, poti-, peenra- ja rõdulillena ning sibul- ja varremugullillena või muu dekoratiivtaimena. |
| Kultuurseened | Kultuurseened, mida kasvatatakse spetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud või kohandatud hoonetes, samuti maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites. |
| Aedšampinjon | Aedšampinjon (Agaricus bisporus L.). |
| Mujal liigitamata muud kultuurseened | Mujal liigitamata muud kultuurseened. |

Värsked köögiviljad (sh melon) ja maasikad

Kõik kapsasköögiviljad, leht- ja vars-, vili-, juur-, mugul- või sibulköögiviljad, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad. See hõlmab köögivilju ja maasikaid, mida kasvatatakse põllumaal (avamaal) külvikorra alusel koos muude põllumajandus- või aiakultuuridega, ning köögivilju ja maasikaid, mida kasvatatakse klaaskatte või sisenemisvõimalusega kõrge katte all.

Värsked köögiviljad (sh melon)

Kõik kapsasköögiviljad, leht- ja vars-, vili-, juur-, mugul- või sibulköögiviljad, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt).

Kapsasköögiviljad

Kõik lehtede, varte, õisikute, pungade, samuti juurte ja mugulate saamiseks kasvatatavad kapsasköögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt).

Lillkapsas ja spargelkapsas

Kaasa arvatud lillkapsas (Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L.)), spargelkapsas (Brassica oleracea L. var. botrytis subvar. cymos), roheline lillkapsas, brokoliini, hiina spargelkapsas, hiina lillkapsas ehk kailaankapsas (spargelkapsa ja kailaani hübriid (Brassica oleracea L. var. alboglabra)), romaani lillkapsas (Brassica oleracea convar. Botrytis var. botrytis).

Rooskapsas

Brassica oleracea L. var. Gemmifera DC.

Peakapsas

Kaasa arvatud valge peakapsas (Brassica oleracea L. var. oleracea), koonuskapsas (Brassica oleracea L. convar. capitata Alef. var. alba DC), punane peakapsas (Brassica oleracea L. convar. capitata Alef. var. capitata L. f. rubra), kähar peakapsas (Brassica oleracea L. convar. capitata Alef. var. sabauda L.).

Mujal liigitamata muud kapsasköögiviljad

Kõik mujal liigitamata muud kapsasköögiviljad.

Leht- ja varsköögiviljad (v.a kapsasköögiviljad)

Kõik leht- või varsköögiviljad (v.a kapsasköögiviljad): porrulauk, seller, aedsalat, endiiviasigur, aedspinat, spargel, sigur, artišokk jm leht- või varsköögiviljad.

Porrulauk

Allium porrum L. ja laugu perekonna muud liigid, mida kasvatatakse sarnaste omaduste pärast.

Seller

Apium graveolens var. Dulce (Mill.) Pers.

Aedsalat

Lactuca spp.

Endiiviasigur

Endiiviasigur (Cichorium endivia L. var. crispum Lam.) ja eskariool (Cichorium endivia L. var. latifolium Lam.).

Aedspinat

Spinacia oleracea L.

Spargel

Asparagus officinalis L.

Sigur

Siguri (Cichorium intybus L.) sordid kasutamiseks salatis ja inuliini või kohvi töötlemiseks.

Artišokk

Cynara scolymus L.

Mujal liigitamata muud leht- või varsköögiviljad

Mujal liigitamata muud leht- ja varsköögiviljad.

Viliköögiviljad (sh melon)

Kõik viliköögiviljad: tomatid, kurgid, kornišonid, baklažaanid, kabatšokid ja suvikõrvitsad, muskuskõrvitsad ja kõrvitsad, muskusmelonid ja arbuusid, paprikad (Capsicum spp.) ja muud viliköögiviljad.

Tomatid

Kõik tomatid (Solanum lycopersicon L. Syn. Lycopersicon lycopersicum (L.) H. Karst. Syn. Lycopersicon esculentum Mill.).

Kurk ja kornišon

Kurgid (Cucumis sativus L.), sealhulgas teatud sordid, mida tavaliselt kasutatakse marineeritud kurkide (kornišonide) valmistamiseks. Siia kuuluvad ka näsakurgid ja kornišonid (Cucumis Anguria L.).

Baklažaan

Solanum melongena L.

Kabatšokk ja suvikõrvits

Kabatšoki ja suvikõrvitsa sordid (Cucurbita pepo L. ssp. Pepo).

Muskuskõrvits ja kõrvits

Inimtoiduks ettenähtud muskuskõrvitsa (Cucurbita moschata Duchesne) ja kõrvitsa (Curcubita maxima spp.) sordid.

Muskusmelon

Cucumis melo L.

Arbuus

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. & Nakai.

Paprika (harilik paprika)

Kõik paprikad (Capsicum annuum L.) ja vürtspaprikad (Capsicum frutescens L.).

Mujal liigitamata muud viliköögiviljad

Inimtoiduks kasvatatavad mujal liigitamata muud viliköögiviljad.

Juur-, mugul- ja sibulköögiviljad

Kõik juur-, mugul- ja sibulköögiviljad: porgand, sibul, pesasibul, punapeet, juurseller, aedrõigas, küüslauk jm juur-, mugul- ja sibulköögiviljad.

Porgand

Daucus carota L. ssp. sativus (Hoffm.) Hayek.

Sibul ja pesasibul

Harilik sibul (Allium cepa L.), viinamäelauk (Allium ampeloprasum L.), talisibul (Allium fistulosum L.), jeeriku lauk (Allium ascalonicum L.) ja laugu perekonna muud liigid, mida kasvatatakse sarnaste omaduste pärast.

Punapeet

Beta vulgaris L. var. conditiva Alef.

Juurseller

Apium graveolens L. var. rapaceum.

Aedrõigas

Kõik aedrõikad (Raphanus sativus L.), mida koristatakse ja kasutatakse köögiviljadena.

Küüslauk

Allium sativum L.

Mujal liigitamata muud juur-, mugul- ja sibulköögiviljad

Inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata muud juur-, mugul- ja sibulköögiviljad.

Värsked kaunviljad

Kõik inimtoiduks ettenähtud värsked kaunviljad, näiteks herned, oad ja muud värsked kaunviljad.

Värske hernes

Kõik värskelt inimtoiduks koristatavad herned (Pisum sativum L. (partim)).

Värske uba

Aedoad ja õisoad (Phaseolus spp.) ning mungoad, silmoad ja urdoad (Vigna spp.), mis koristatakse värskelt inimtoiduks.

Mujal liigitamata muud värsked kaunviljad

Inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata värsked kaunviljad.

Mujal liigitamata muud värsked köögiviljad

Kõik muud inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata värsked köögiviljad.

Maasikas

Fragaria spp.

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolides)

Kõik lilled ja dekoratiivtaimed, mis on ette nähtud müügiks lõikelillena, poti-, peenra- ja rõdulillena ning sibul- ja varremugullillena või muu dekoratiivtaimena.

Kultuurseened

Kultuurseened, mida kasvatatakse spetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud või kohandatud hoonetes, samuti maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites.

Aedšampinjon

Aedšampinjon (Agaricus bisporus L.).

Mujal liigitamata muud kultuurseened

Mujal liigitamata muud kultuurseened.

| Püsikultuurid | Kõik viljapuud, kõik tsitrusviljapuud, kõik pähklipuud, kõik marjaistandused, kõik viinamarjaistandused, kõik oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid, mida kasutatakse inimtoiduks (näiteks tee, kohv või jaanikaunad) ja muul eesmärgil (näiteks puukoolides, jõulupuuks, punumiseks või põimimiseks kasutatavad taimed, nagu rotang või bambus). |
| --- | --- |
| Püsikultuurid inimtoiduks | Kõik viljapuud, kõik tsitrusviljapuud, kõik pähklipuud, kõik marjaistandused, kõik viinamarjaistandused, kõik oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid, mida kasutatakse inimtoiduks (näiteks tee, kohv või jaanikaunad). |
| Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) | Troopika- ja lähistroopikavöötmest pärit õunviljade, luuviljade, marjade, pähklite ja puuviljade aiad. |
| Parasvöötme puuviljad | Õunviljade, luuviljade, marjade ja pähklite, v.a troopika- ja lähistroopikavöötmest pärit puuviljade aiad. |
| Õunviljad | Kõik õunviljad, nagu õunad (Malus spp.), pirnid (Pyrus spp.), küdooniad (Cydonia oblonga Mill.) või astelpihlakad (Mespilus germanica L.). |
| Õun | Malus pumila Miller syn. Malus domestica (Borkh.) Borkh. |
| Pirn | Pyrus communis L. |
| Mujal liigitamata muud õunviljad | Mujal liigitamata õunviljad. |
| Luuviljad | Luuviljad, nagu virsikud ja nektariinid (Prunus persica (L.) Batch), aprikoosid (Prunus armeniaca L. jt), magus- ja hapukirsid (Prunus avium L., P. cerasus), ploomid (Prunus domestica L. jt) ning mujal liigitamata muud luuviljad, nagu laukaploomid/laukapuu viljad (Prunus spinosa L.) või nisperod/jaapani villpöörise (Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl.) viljad. |
| Virsik | Prunus persica (L.) Batch. |
| Nektariin | Prunus persica (L.) Batsch. var. nucipersica. |
| Aprikoos | Prunus armeniaca L. |
| Kirss | Maguskirsid (Prunus avium L.) ja hapukirsid (Prunus cerasus L.). |
| Maguskirss | Prunus avium L. |
| Hapukirss | Prunus cerasus L. |
| Ploom | Prunus domestica L. |
| Mujal liigitamata muud luuviljad | Mujal liigitamata luuviljad. |
| Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad | Kõik lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad, nagu viigimarjad (Ficus carica L.), kiivid (Actinidia chinensis Planch.), avokaadod (Persea americana Mill.) ja banaanid (Musa spp.). |
| Viigimari | Ficus carica L. |
| Kiivi | Actinidia chinensis Planch. |
| Avokaado | Persea americana Mill. |
| Banaan | Musa spp. |
| Mujal liigitamata muud lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad | Mujal liigitamata lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad. |
| Marjad (v.a maasikas) | Kõik kultuurmarjad, nagu mustad sõstrad (Ribes nigrum L.), punased sõstrad (Ribes rubrum L.), vaarikad (Rubus idaeus L.) ja mustikad (Vaccinium corymbosum L.). |
| Must sõstar | Ribes nigrum L. |
| Punane sõstar | Ribes rubrum L., sealhulgas ka valge variant. |
| Vaarikas | Rubus idaeus L. |
| Mustikas | Vaccinium corymbosum L. |
| Mujal liigitamata muud marjad | Mujal liigitamata muud marjad. |
| Pähklid | Kõik pähklipuud: kreeka pähklid, sarapuupähklid, mandlid, kastanid ja muud pähklid. |
| Kreeka pähkel | Juglans regia L. |
| Sarapuupähkel | Corylus avellana L. |
| Mandel | Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb. |
| Kastan | Castanea sativa Mill. |
| Mujal liigitamata muud pähklid | Mujal liigitamata pähklid. |
| Tsitrusviljad | Tsitrusviljad (Citrus spp.): apelsinid, väikesed tsitrusviljad, sidrunid, laimid, pomelid, greibid ja muud tsitrusviljad. |
| Apelsin | Apelsinid, sealhulgas naba-, valge ja veriapelsini sordid (Citrus sinensis (L.) Osbeck) ja pomerantsid (Citrus aurantium L.). |
| Väikesed tsitrusviljad | Kõik väikesed tsitrusviljad. |
| Klementiin | Citrus x clementina. |
| Satsuma | Citrus unshiu var. owari, clausellina, planellina jne. |
| Mujal liigitamata muud väikesed tsitrusviljad ja mandariini hübriidid | Kõik mujal liigitamata muud väikesed tsitrusviljad. |
| Sidrun ja hapulaim | Citrus limon (L.) Burm.f., C. jambhiri Lush., C. meyeri Yu. Tanaka, C. pseudolimon Tanaka või hübriidid, millest üks on vanem. |
| Pomel ja greip | Pomelid (Citrus maxima (Merr., Burm. f.)) ja greibid (Citrus paradisi (Macfad.)). |
| Mujal liigitamata muud tsitrusviljad | Mujal liigitamata tsitrusviljad. |
| Viinamarjad | Vitis vinifera L., mida kasutatakse mis tahes eesmärgil. |
| Veiniviinamari | Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse mahla, viinamarjavirde ja/või veini tootmiseks. |
| Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad | Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse selliste kaitstud päritolunimetusega veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruse (EÜ) nr 491/2009 2 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. |
| Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad | Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks ja mis vastavad i) määruse (EÜ) nr 491/2009 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. |
| Mujal liigitamata muud veiniviinamarjad (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) | Muude kui kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks kasvatatavad viinamarjasordid. |
| Lauaviinamari | Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks. |
| Rosinaviinamari | Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse rosinate tootmiseks. |
| Mujal liigitamata muul otstarbel kasutatavad viinamarjad | Viinamarjasordid mujal liigitamata otstarbeks (mitte veini, mahla, viinamarjavirde, lauaviinamarjade või rosinate saamiseks). |
| Oliivid | Oliivipuud (Olea europaea L.), mida kasvatatakse oliivide tootmiseks. |
| Lauaoliiv | Oliivipuud lauaoliivide tootmiseks. |
| Õlioliiv | Oliivipuud oliiviõli tootmiseks. |
| Mujal liigitamata muud püsikultuurid inimtoiduks | Inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata püsikultuurid. |
| Puukoolide taimed | Alad, kus noori puittaimi kasvatatakse avamaal hilisema ümberistutamise jaoks. |
| Muud püsikultuurid | Mujal liigitamata püsikultuurid, punumiseks ja kudumiseks kasutatavad taimed (tavaliselt koristatakse saaki igal aastal) ning kasutataval põllumajandusmaal jõulupuuks istutatud puud. |

Püsikultuurid

Kõik viljapuud, kõik tsitrusviljapuud, kõik pähklipuud, kõik marjaistandused, kõik viinamarjaistandused, kõik oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid, mida kasutatakse inimtoiduks (näiteks tee, kohv või jaanikaunad) ja muul eesmärgil (näiteks puukoolides, jõulupuuks, punumiseks või põimimiseks kasutatavad taimed, nagu rotang või bambus).

Püsikultuurid inimtoiduks

Kõik viljapuud, kõik tsitrusviljapuud, kõik pähklipuud, kõik marjaistandused, kõik viinamarjaistandused, kõik oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid, mida kasutatakse inimtoiduks (näiteks tee, kohv või jaanikaunad).

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

Troopika- ja lähistroopikavöötmest pärit õunviljade, luuviljade, marjade, pähklite ja puuviljade aiad.

Parasvöötme puuviljad

Õunviljade, luuviljade, marjade ja pähklite, v.a troopika- ja lähistroopikavöötmest pärit puuviljade aiad.

Õunviljad

Kõik õunviljad, nagu õunad (Malus spp.), pirnid (Pyrus spp.), küdooniad (Cydonia oblonga Mill.) või astelpihlakad (Mespilus germanica L.).

Õun

Malus pumila Miller syn. Malus domestica (Borkh.) Borkh.

Pirn

Pyrus communis L.

Mujal liigitamata muud õunviljad

Mujal liigitamata õunviljad.

Luuviljad

Luuviljad, nagu virsikud ja nektariinid (Prunus persica (L.) Batch), aprikoosid (Prunus armeniaca L. jt), magus- ja hapukirsid (Prunus avium L., P. cerasus), ploomid (Prunus domestica L. jt) ning mujal liigitamata muud luuviljad, nagu laukaploomid/laukapuu viljad (Prunus spinosa L.) või nisperod/jaapani villpöörise (Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl.) viljad.

Virsik

Prunus persica (L.) Batch.

Nektariin

Prunus persica (L.) Batsch. var. nucipersica.

Aprikoos

Prunus armeniaca L.

Kirss

Maguskirsid (Prunus avium L.) ja hapukirsid (Prunus cerasus L.).

Maguskirss

Prunus avium L.

Hapukirss

Prunus cerasus L.

Ploom

Prunus domestica L.

Mujal liigitamata muud luuviljad

Mujal liigitamata luuviljad.

Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

Kõik lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad, nagu viigimarjad (Ficus carica L.), kiivid (Actinidia chinensis Planch.), avokaadod (Persea americana Mill.) ja banaanid (Musa spp.).

Viigimari

Ficus carica L.

Kiivi

Actinidia chinensis Planch.

Avokaado

Persea americana Mill.

Banaan

Musa spp.

Mujal liigitamata muud lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

Mujal liigitamata lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad.

Marjad (v.a maasikas)

Kõik kultuurmarjad, nagu mustad sõstrad (Ribes nigrum L.), punased sõstrad (Ribes rubrum L.), vaarikad (Rubus idaeus L.) ja mustikad (Vaccinium corymbosum L.).

Must sõstar

Ribes nigrum L.

Punane sõstar

Ribes rubrum L., sealhulgas ka valge variant.

Vaarikas

Rubus idaeus L.

Mustikas

Vaccinium corymbosum L.

Mujal liigitamata muud marjad

Mujal liigitamata muud marjad.

Pähklid

Kõik pähklipuud: kreeka pähklid, sarapuupähklid, mandlid, kastanid ja muud pähklid.

Kreeka pähkel

Juglans regia L.

Sarapuupähkel

Corylus avellana L.

Mandel

Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb.

Kastan

Castanea sativa Mill.

Mujal liigitamata muud pähklid

Mujal liigitamata pähklid.

Tsitrusviljad

Tsitrusviljad (Citrus spp.): apelsinid, väikesed tsitrusviljad, sidrunid, laimid, pomelid, greibid ja muud tsitrusviljad.

Apelsin

Apelsinid, sealhulgas naba-, valge ja veriapelsini sordid (Citrus sinensis (L.) Osbeck) ja pomerantsid (Citrus aurantium L.).

Väikesed tsitrusviljad

Kõik väikesed tsitrusviljad.

Klementiin

Citrus x clementina.

Satsuma

Citrus unshiu var. owari, clausellina, planellina jne.

Mujal liigitamata muud väikesed tsitrusviljad ja mandariini hübriidid

Kõik mujal liigitamata muud väikesed tsitrusviljad.

Sidrun ja hapulaim

Citrus limon (L.) Burm.f., C. jambhiri Lush., C. meyeri Yu. Tanaka, C. pseudolimon Tanaka või hübriidid, millest üks on vanem.

Pomel ja greip

Pomelid (Citrus maxima (Merr., Burm. f.)) ja greibid (Citrus paradisi (Macfad.)).

Mujal liigitamata muud tsitrusviljad

Mujal liigitamata tsitrusviljad.

Viinamarjad

Vitis vinifera L., mida kasutatakse mis tahes eesmärgil.

Veiniviinamari

Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse mahla, viinamarjavirde ja/või veini tootmiseks.

Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad

Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse selliste kaitstud päritolunimetusega veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruse (EÜ) nr 491/2009 2 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad

Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks ja mis vastavad i) määruse (EÜ) nr 491/2009 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

Mujal liigitamata muud veiniviinamarjad (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta)

Muude kui kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks kasvatatavad viinamarjasordid.

Lauaviinamari

Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks.

Rosinaviinamari

Viinamarjasordid, mida tavaliselt kasvatatakse rosinate tootmiseks.

Mujal liigitamata muul otstarbel kasutatavad viinamarjad

Viinamarjasordid mujal liigitamata otstarbeks (mitte veini, mahla, viinamarjavirde, lauaviinamarjade või rosinate saamiseks).

Oliivid

Oliivipuud (Olea europaea L.), mida kasvatatakse oliivide tootmiseks.

Lauaoliiv

Oliivipuud lauaoliivide tootmiseks.

Õlioliiv

Oliivipuud oliiviõli tootmiseks.

Mujal liigitamata muud püsikultuurid inimtoiduks

Inimtoiduks ettenähtud mujal liigitamata püsikultuurid.

Puukoolide taimed

Alad, kus noori puittaimi kasvatatakse avamaal hilisema ümberistutamise jaoks.

Muud püsikultuurid

Mujal liigitamata püsikultuurid, punumiseks ja kudumiseks kasutatavad taimed (tavaliselt koristatakse saaki igal aastal) ning kasutataval põllumajandusmaal jõulupuuks istutatud puud.

Põllumajanduskultuuride bilansid

| Esmatasandi tooted | Tooted, mis on saadud töötlemata (toor)taimekasvatussaaduste esmase töötlemise algetapis, näiteks jahu. |
| --- | --- |
| Kaod põllumajanduslikes majapidamistes | Kaod, mis tekivad pärast saagikoristust, st ladustamisel või müügiks ettevalmistamisel, näiteks sorteerimisel. |
| ELi-sisene import | Taimekasvatussaaduste ELi-sisese impordi maht. |
| ELi-väline import | Taimekasvatussaaduste ELi-välise impordi maht. |
| Algvaru | Kõik taimekasvatussaadused (teraviljad ja õliseemned teradena väljendatava ekvivalendina), mis on põllumajanduslikus majapidamises või turul kättesaadavad turustusaasta alguses (aasta N 1. juulil). |
| Lõppvaru | Kõik taimekasvatussaadused (teraviljad ja õliseemned teradena väljendatava ekvivalendina), mis on laos turustusaasta lõpus (aasta N + 1 30. juunil), ja mille koguse on võrdne järgmise võrdlusperioodi algvaruga. |
| Riigisisene kasutamine | Taimekasvatussaaduste kõik võimalikud kasutusviisid (v.a eksport ja lõppvaru) vaatluspindalal vaatlusperioodi vältel. |
| Riigisisene inimtoiduks kasutamine | Vaatluspindalal vaatlusperioodi vältel inimtoiduks kasutatud toor- või töödeldud taimekasvatussaaduste kogus, välja arvatud inimtoiduks ettenähtud õlide pressimiseks kasutatud õliseemnete kogus. |
| Riigisisene tööstuslik kasutamine | Taimekasvatussaaduste kogus, mida tööstusharudes on kasutatud muude kui inimtoiduks ettenähtud tööstustoodete tootmiseks, välja arvatud inimtoiduks ettenähtud õlide pressimiseks kasutatud õliseemnete kogus. |
| Riigisisene kasutamine tööstusliku bioetanooli, muu biokütuse või biogaasi tootmiseks | Taimekasvatussaaduste kogus, mida tööstusharudes on kasutatud bioetanooli või muu biokütuse või biogaasi tootmiseks. |
| Riigisisene täielikult loomatoiduks kasutamine | Põllumajanduslikus majapidamises või söödatööstuses vahetult söödaks kasutatud taimekasvatussaaduste (töötlemata või töödeldud) kogus, välja arvatud muude tööstusprotsesside kõrvalsaadused (näiteks õlikoogid). |
| Riigisisene kasutamine, seemned | Järgmise tootmistsükli jooksul külviks kasutatud seemnete kogus. |
| Riigisisene kasutamine, kaod | Kaod, mis tekivad taimekasvatussaaduste kasutamisel inimtoiduks, söödaks või seemneks või tööstuslikul kasutamisel. |
| Riigisisene kasutamine, pressimine | Taimeõlide ja õlikookide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus. |
| Õlide pressimine inimtoiduks | Inimtoiduks ettenähtud taimeõlide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus, välja arvatud kogus, mida kasutati inimtoiduks ilma pressimata. |
| Õlide pressimine biokütuseks | Tööstuslikuks kasutamiseks (biokütuste jaoks) ettenähtud taimeõlide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus. |
| Õlide pressimine muuks tööstuslikuks kasutuseks | Tööstuslikuks kasutamiseks (muul eesmärgil kui biokütuste jaoks) ettenähtud taimeõlide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus. |
| ELi-sisene eksport | Taimekasvatussaaduste ELi-sisese ekspordi maht. |
| ELi-väline eksport | Taimekasvatussaaduste ELi-välise ekspordi maht. |

Esmatasandi tooted

Tooted, mis on saadud töötlemata (toor)taimekasvatussaaduste esmase töötlemise algetapis, näiteks jahu.

Kaod põllumajanduslikes majapidamistes

Kaod, mis tekivad pärast saagikoristust, st ladustamisel või müügiks ettevalmistamisel, näiteks sorteerimisel.

ELi-sisene import

Taimekasvatussaaduste ELi-sisese impordi maht.

ELi-väline import

Taimekasvatussaaduste ELi-välise impordi maht.

Algvaru

Kõik taimekasvatussaadused (teraviljad ja õliseemned teradena väljendatava ekvivalendina), mis on põllumajanduslikus majapidamises või turul kättesaadavad turustusaasta alguses (aasta N 1. juulil).

Lõppvaru

Kõik taimekasvatussaadused (teraviljad ja õliseemned teradena väljendatava ekvivalendina), mis on laos turustusaasta lõpus (aasta N + 1 30. juunil), ja mille koguse on võrdne järgmise võrdlusperioodi algvaruga.

Riigisisene kasutamine

Taimekasvatussaaduste kõik võimalikud kasutusviisid (v.a eksport ja lõppvaru) vaatluspindalal vaatlusperioodi vältel.

Riigisisene inimtoiduks kasutamine

Vaatluspindalal vaatlusperioodi vältel inimtoiduks kasutatud toor- või töödeldud taimekasvatussaaduste kogus, välja arvatud inimtoiduks ettenähtud õlide pressimiseks kasutatud õliseemnete kogus.

Riigisisene tööstuslik kasutamine

Taimekasvatussaaduste kogus, mida tööstusharudes on kasutatud muude kui inimtoiduks ettenähtud tööstustoodete tootmiseks, välja arvatud inimtoiduks ettenähtud õlide pressimiseks kasutatud õliseemnete kogus.

Riigisisene kasutamine tööstusliku bioetanooli, muu biokütuse või biogaasi tootmiseks

Taimekasvatussaaduste kogus, mida tööstusharudes on kasutatud bioetanooli või muu biokütuse või biogaasi tootmiseks.

Riigisisene täielikult loomatoiduks kasutamine

Põllumajanduslikus majapidamises või söödatööstuses vahetult söödaks kasutatud taimekasvatussaaduste (töötlemata või töödeldud) kogus, välja arvatud muude tööstusprotsesside kõrvalsaadused (näiteks õlikoogid).

Riigisisene kasutamine, seemned

Järgmise tootmistsükli jooksul külviks kasutatud seemnete kogus.

Riigisisene kasutamine, kaod

Kaod, mis tekivad taimekasvatussaaduste kasutamisel inimtoiduks, söödaks või seemneks või tööstuslikul kasutamisel.

Riigisisene kasutamine, pressimine

Taimeõlide ja õlikookide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus.

Õlide pressimine inimtoiduks

Inimtoiduks ettenähtud taimeõlide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus, välja arvatud kogus, mida kasutati inimtoiduks ilma pressimata.

Õlide pressimine biokütuseks

Tööstuslikuks kasutamiseks (biokütuste jaoks) ettenähtud taimeõlide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus.

Õlide pressimine muuks tööstuslikuks kasutuseks

Tööstuslikuks kasutamiseks (muul eesmärgil kui biokütuste jaoks) ettenähtud taimeõlide tootmisel pressimiseks (töötlemiseks) kasutatud õliseemnete kogus.

ELi-sisene eksport

Taimekasvatussaaduste ELi-sisese ekspordi maht.

ELi-väline eksport

Taimekasvatussaaduste ELi-välise ekspordi maht.

Rohumaad ja karjatamine

| Rohumaad | Peamiselt heintaimedega kaetud põllumajandusmaa, kus kasvatatakse kõrrelisi söödataimi, sööda- või energiaotstarbelisi põllumajanduskultuure, olenemata vanusest. |
| --- | --- |
| Majandatav püsirohumaa | Püsirohumaa, mida põllumajandusliku majapidamise pikaajaliste majandamiskavade raames majandatakse regulaarselt (mitte tingimata igal aastal) korduskülvide, niisutamise, väetamise või taimekaitsevahenditega töötlemisega, sealhulgas alad, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele. |
| Väetatud püsirohumaa | Majandatav püsirohumaa, mida põllumajandusliku majapidamise pikaajaliste majandamiskavade raames väetatakse regulaarselt (mitte tingimata igal aastal) anorgaaniliste või orgaaniliste väetistega, mis ei ole kariloomade väljaheited. |
| Puude ja põõsastega kaetud rohumaa | Rohumaad, millel on taimkate, mis koosneb puittaimedest (puudest ja põõsastest), välja arvatud agrometsandusalad ning alad, kus põllumajandus- ja metsandustegevus toimub paralleelselt (näiteks Montado ja Dehesa süsteemis). |
| Majandatavad agrometsandusalad (rohumaal) | Agrometsandus on maakasutussüsteemi ja -tehnoloogia eriliik, mille korral mitmeaastaseid puittaimi (puid, põõsaid jne) kasutatakse teadlikult samas maa majandamisüksuses, kus kasvatatakse põllumajanduskultuure ja/või loomi. Arvesse võetakse ainult rohumaadel paiknevaid agrometsandusalasid. See ei hõlma agrometsandussüsteemi mittekuuluvaid puid ja põõsaid. |
| 1 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1). |

Rohumaad

Peamiselt heintaimedega kaetud põllumajandusmaa, kus kasvatatakse kõrrelisi söödataimi, sööda- või energiaotstarbelisi põllumajanduskultuure, olenemata vanusest.

Majandatav püsirohumaa

Püsirohumaa, mida põllumajandusliku majapidamise pikaajaliste majandamiskavade raames majandatakse regulaarselt (mitte tingimata igal aastal) korduskülvide, niisutamise, väetamise või taimekaitsevahenditega töötlemisega, sealhulgas alad, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele.

Väetatud püsirohumaa

Majandatav püsirohumaa, mida põllumajandusliku majapidamise pikaajaliste majandamiskavade raames väetatakse regulaarselt (mitte tingimata igal aastal) anorgaaniliste või orgaaniliste väetistega, mis ei ole kariloomade väljaheited.

Puude ja põõsastega kaetud rohumaa

Rohumaad, millel on taimkate, mis koosneb puittaimedest (puudest ja põõsastest), välja arvatud agrometsandusalad ning alad, kus põllumajandus- ja metsandustegevus toimub paralleelselt (näiteks Montado ja Dehesa süsteemis).

Majandatavad agrometsandusalad (rohumaal)

Agrometsandus on maakasutussüsteemi ja -tehnoloogia eriliik, mille korral mitmeaastaseid puittaimi (puid, põõsaid jne) kasutatakse teadlikult samas maa majandamisüksuses, kus kasvatatakse põllumajanduskultuure ja/või loomi. Arvesse võetakse ainult rohumaadel paiknevaid agrometsandusalasid. See ei hõlma agrometsandussüsteemi mittekuuluvaid puid ja põõsaid.

1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

| 2 | Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 491/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 154, 17.6.2009, lk 1). |
| --- | --- |

2

Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 491/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 154, 17.6.2009, lk 1).

---

OTSUSED

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/74

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1539,

20. juuli 2023,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel, (1) eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2018. aasta rakendusotsust (EL) 2018/1696 määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni tööeeskirjade kohta (2),

võttes arvesse nõukogu 17. jaanuari 2023. aasta otsust (EL) 2023/133, millega määratakse ametisse määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni liikmed (3),

võttes arvesse põhjendatud arvamust ja valikukomisjoni koostatud kandidaatide pingerida

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Prokuratuur asutati määrusega (EL) 2017/1939. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Prokuratuur asutati määrusega (EL) 2017/1939.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artiklile 12 teostavad Euroopa prokurörid järelevalvet uurimiste ja süüdistuste esitamise üle. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artiklile 12 teostavad Euroopa prokurörid järelevalvet uurimiste ja süüdistuste esitamise üle.

| (3) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1117 (4) kolmeks aastaks ametisse nimetatud kaheksa Euroopa prokuröri volitused lõpevad 28. juulil 2023. Selleks et tagada Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi, mis koosneb Euroopa peaprokurörist ja ühest Euroopa prokurörist iga osaleva liikmesriigi kohta, pidev toimimine, on vaja, et nõukogu nimetaks ametisse kaheksa Euroopa prokuröri ametikohtadele, mis vabanevad alates 29. juulist 2023. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2020/1117 (4) kolmeks aastaks ametisse nimetatud kaheksa Euroopa prokuröri volitused lõpevad 28. juulil 2023. Selleks et tagada Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi, mis koosneb Euroopa peaprokurörist ja ühest Euroopa prokurörist iga osaleva liikmesriigi kohta, pidev toimimine, on vaja, et nõukogu nimetaks ametisse kaheksa Euroopa prokuröri ametikohtadele, mis vabanevad alates 29. juulist 2023.

| (4) | Rakendusotsuses (EL) 2018/1696 on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni tööeeskirjad (edaspidi „valikukomisjoni tööeeskirjad“). |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsuses (EL) 2018/1696 on sätestatud määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikega 3 ette nähtud valikukomisjoni tööeeskirjad (edaspidi „valikukomisjoni tööeeskirjad“).

| (5) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 1 esitab iga osalev liikmesriik Euroopa prokuröri ametikohale kolm kandidaati isikute hulgast, kes on asjaomase liikmesriigi prokuratuuri või kohtusüsteemi tegevliikmed, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, ning kellel on oma liikmesriigis kõrgesse prokuratuuri- või kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon ja asjakohane praktiline kogemus liikmesriikide õigussüsteemide, finantsuurimiste ja kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 1 esitab iga osalev liikmesriik Euroopa prokuröri ametikohale kolm kandidaati isikute hulgast, kes on asjaomase liikmesriigi prokuratuuri või kohtusüsteemi tegevliikmed, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, ning kellel on oma liikmesriigis kõrgesse prokuratuuri- või kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon ja asjakohane praktiline kogemus liikmesriikide õigussüsteemide, finantsuurimiste ja kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö valdkonnas.

| (6) | Hispaania ja Portugal esitasid kandidaadid 29. juulist 2023 vabanevatele ametikohtadele. |
| --- | --- |

(6)

Hispaania ja Portugal esitasid kandidaadid 29. juulist 2023 vabanevatele ametikohtadele.

| (7) | Valikukomisjon koostas põhjendatud arvamuse ja määras asukoha pingereas igale liikmesriigi esitatud kandidaadile, kes vastas määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning esitas need nõukogule, kes sai need kätte 30. juunil 2023. |
| --- | --- |

(7)

Valikukomisjon koostas põhjendatud arvamuse ja määras asukoha pingereas igale liikmesriigi esitatud kandidaadile, kes vastas määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning esitas need nõukogule, kes sai need kätte 30. juunil 2023.

| (8) | Valikukomisjoni tööeeskirjade reegli VII punkti 2 neljanda lõigu kohaselt koostas valikukomisjon kandidaatide kvalifikatsiooni ja kogemuste alusel kandidaatide pingerea. Pingerida kajastab valikukomisjoni eelistusi ja see ei ole nõukogule siduv. |
| --- | --- |

(8)

Valikukomisjoni tööeeskirjade reegli VII punkti 2 neljanda lõigu kohaselt koostas valikukomisjon kandidaatide kvalifikatsiooni ja kogemuste alusel kandidaatide pingerea. Pingerida kajastab valikukomisjoni eelistusi ja see ei ole nõukogule siduv.

| (9) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 2 valib nõukogu pärast valikukomisjoni põhjendatud arvamuse saamist välja ja nimetab ametisse ühe kandidaadi kõnealuse osaleva liikmesriigi Euroopa prokuröri ametikohale. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 2 valib nõukogu pärast valikukomisjoni põhjendatud arvamuse saamist välja ja nimetab ametisse ühe kandidaadi kõnealuse osaleva liikmesriigi Euroopa prokuröri ametikohale.

| (10) | Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 3 valib ja nimetab nõukogu lihthäälteenamusega ametisse Euroopa prokurörid kuueaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EL) 2017/1939 artikli 16 lõikele 3 valib ja nimetab nõukogu lihthäälteenamusega ametisse Euroopa prokurörid kuueaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada.

| (11) | Nõukogu hindas kandidaatide teeneid, võttes arvesse valikukomisjoni esitatud põhjendatud arvamust. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu hindas kandidaatide teeneid, võttes arvesse valikukomisjoni esitatud põhjendatud arvamust.

| (12) | Kandidaatide vastavate teenete hindamise tulemusena järgis nõukogu Hispaania ja Portugali esitatud kandidaatide osas valikukomisjoni mittesiduvat pingerida, |
| --- | --- |

(12)

Kandidaatide vastavate teenete hindamise tulemusena järgis nõukogu Hispaania ja Portugali esitatud kandidaatide osas valikukomisjoni mittesiduvat pingerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised isikud nimetatakse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokuröriks kuueks aastaks ilma ametiaja pikendamise võimaluseta alates 29. juulist 2023:

| | Ignacio DE LUCAS MARTÍN (5), |
| --- | --- |

Ignacio DE LUCAS MARTÍN (5),

| | José António LOPES RANITO (6). |
| --- | --- |

José António LOPES RANITO (6).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 282, 12.11.2018, lk 8.

2

(3)  
  ELT L 17, 19.1.2023, lk 90.

3

(4)  Nõukogu 27. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1117, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa prokurörid (ELT L 244, 29.7.2020, lk 18).

4

(5)  Hispaania poolt ametisse nimetatud.

5

(6)  Portugali poolt ametisse nimetatud.

6

---

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/76

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/1540,

25. juuli 2023,

millega muudetakse ja parandatakse otsust (EL) 2021/1870, millega kehtestatakse kosmeetikatoodetele ja loomahooldustoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4845 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles pidanud nõu Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega (EL) 2021/1870 (2) kehtestati ELi ökomärgise kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmadele „kosmeetikatooted“ ja „loomahooldustooted“. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega (EL) 2021/1870 (2) kehtestati ELi ökomärgise kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmadele „kosmeetikatooted“ ja „loomahooldustooted“.

| (2) | Tööstusharu sidusrühmad ja ELi ökomärgise komisjoni liikmed on märkinud, et otsuse (EL) 2021/1870 teatavaid sätteid võib tõlgendada erinevalt, mis võib põhjustada ebakõlasid kõnealuse otsuse praktilisel rakendamisel. Et sellist ebajärjekindlat kohaldamist ära hoida ning tagada õigusselgus ja õiguskindlus, on vaja need sätted selgemini sõnastada. |
| --- | --- |

(2)

Tööstusharu sidusrühmad ja ELi ökomärgise komisjoni liikmed on märkinud, et otsuse (EL) 2021/1870 teatavaid sätteid võib tõlgendada erinevalt, mis võib põhjustada ebakõlasid kõnealuse otsuse praktilisel rakendamisel. Et sellist ebajärjekindlat kohaldamist ära hoida ning tagada õigusselgus ja õiguskindlus, on vaja need sätted selgemini sõnastada.

| (3) | Otsuse (EL) 2021/1870 I ja II lisa jaotises „Raamistik“ on mõiste „toimeainete mass“ määratluses viga, mis tuleks parandada selgitamaks, et kosmeetikatoote või loomahooldustoodete toimeainete massi arvutamisel ei võeta arvesse orgaanilisi abrasiivaineid. Anorgaanilised ained, sealhulgas anorgaanilised abrasiivained, on selle mõiste määratluse kohaselt juba välja jäetud. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (EL) 2021/1870 I ja II lisa jaotises „Raamistik“ on mõiste „toimeainete mass“ määratluses viga, mis tuleks parandada selgitamaks, et kosmeetikatoote või loomahooldustoodete toimeainete massi arvutamisel ei võeta arvesse orgaanilisi abrasiivaineid. Anorgaanilised ained, sealhulgas anorgaanilised abrasiivained, on selle mõiste määratluse kohaselt juba välja jäetud.

| (4) | Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 4.a.iii, st tsinksalvis/-kreemis sisalduvate tsingiühendite (klassifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) alusel vastavalt koodile H410) suhtes tehtava erandi, nõuetekohane kohaldamine, tuleks parandada allkriteeriumi 4.a.i ja täpsustada, et ained, mille suhtes kohaldatakse allkriteeriumi 4.a.iii kohast erandit, ei pea vastama allkriteeriumi 4.a.i nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 4.a.iii, st tsinksalvis/-kreemis sisalduvate tsingiühendite (klassifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) alusel vastavalt koodile H410) suhtes tehtava erandi, nõuetekohane kohaldamine, tuleks parandada allkriteeriumi 4.a.i ja täpsustada, et ained, mille suhtes kohaldatakse allkriteeriumi 4.a.iii kohast erandit, ei pea vastama allkriteeriumi 4.a.i nõuetele.

| (5) | Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 4.b ja II lisa allkriteeriumi 3.b nõuetekohane kohaldamine, tuleks neid allkriteeriume parandada, et täpsustada, et allkriteeriumides loetletud aineid võib lõpptootes esineda, kui need on seal lisanditena. Seda on vaja, et viia nende allkriteeriumide nõuded kooskõlla otsuse (EL) 2021/1870 I lisa tabelis 1 ja II lisa tabelis 1 esitatud teabega. |
| --- | --- |

(5)

Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 4.b ja II lisa allkriteeriumi 3.b nõuetekohane kohaldamine, tuleks neid allkriteeriume parandada, et täpsustada, et allkriteeriumides loetletud aineid võib lõpptootes esineda, kui need on seal lisanditena. Seda on vaja, et viia nende allkriteeriumide nõuded kooskõlla otsuse (EL) 2021/1870 I lisa tabelis 1 ja II lisa tabelis 1 esitatud teabega.

| (6) | Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 4.c ja II lisa allkriteeriumi 3.c nõuetekohane kohaldamine, tuleks parandada I lisa joonealust märkust 12 ja II lisa joonealust märkust 10 ning esitada seal õige link, mida ELi ökomärgise taotlejad peaksid kasutama. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 4.c ja II lisa allkriteeriumi 3.c nõuetekohane kohaldamine, tuleks parandada I lisa joonealust märkust 12 ja II lisa joonealust märkust 10 ning esitada seal õige link, mida ELi ökomärgise taotlejad peaksid kasutama.

| (7) | Et selgitada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa 5. kriteeriumi ja II lisa 4. kriteeriumi sissejuhatavate lausete tõlgendamist, tuleks neid sissejuhatavaid lauseid parandada nii, et oleks selgelt väljendatud, et lubatud pakendi miinimummahu nõudele peavad vastama ainult vedelad tooted, nagu juba viitab nendes lausetes märgitud ühik. |
| --- | --- |

(7)

Et selgitada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa 5. kriteeriumi ja II lisa 4. kriteeriumi sissejuhatavate lausete tõlgendamist, tuleks neid sissejuhatavaid lauseid parandada nii, et oleks selgelt väljendatud, et lubatud pakendi miinimummahu nõudele peavad vastama ainult vedelad tooted, nagu juba viitab nendes lausetes märgitud ühik.

| (8) | Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 5.d ja II lisa allkriteeriumi 4.d nõuetekohane kohaldamine kooskõlas ringlussevõtutehnoloogiate uusima tasemega (4) ja ELi ökomärgise kriteeriumide läbivaatamisel sidusrühmadega peetud aruteludega, (5) tuleks I lisa tabelit 8 ja II lisa tabelit 7 muuta, et täpsustada, et ELi ökomärgisega toodetes on lubatud kasutada polüpropüleenist (PPst) pakendite puhul PPst silte ja polüolefiinidest ümbrissilte ning suure tihedusega polüetüleenist pakendite puhul polüetüleenist (PEst) silte ja PEst ümbrissilte. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 I lisa allkriteeriumi 5.d ja II lisa allkriteeriumi 4.d nõuetekohane kohaldamine kooskõlas ringlussevõtutehnoloogiate uusima tasemega (4) ja ELi ökomärgise kriteeriumide läbivaatamisel sidusrühmadega peetud aruteludega, (5) tuleks I lisa tabelit 8 ja II lisa tabelit 7 muuta, et täpsustada, et ELi ökomärgisega toodetes on lubatud kasutada polüpropüleenist (PPst) pakendite puhul PPst silte ja polüolefiinidest ümbrissilte ning suure tihedusega polüetüleenist pakendite puhul polüetüleenist (PEst) silte ja PEst ümbrissilte.

| (9) | Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 II lisa 3. kriteeriumi nõuetekohane kontroll, tuleks kõnealuse kriteeriumi hindamise ja kontrolli jaotist parandada nii, et ELi ökomärgise taotlejad peavad esitama lisaks kõigi lõpptootes sisalduvate ainete ja segude ohutuskaartidele ka lõpptoote ohutuskaardi, et tõendada selle kriteeriumi täitmist. |
| --- | --- |

(9)

Et tagada otsuse (EL) 2021/1870 II lisa 3. kriteeriumi nõuetekohane kontroll, tuleks kõnealuse kriteeriumi hindamise ja kontrolli jaotist parandada nii, et ELi ökomärgise taotlejad peavad esitama lisaks kõigi lõpptootes sisalduvate ainete ja segude ohutuskaartidele ka lõpptoote ohutuskaardi, et tõendada selle kriteeriumi täitmist.

| (10) | Seepärast tuleks otsust (EL) 2021/1870 vastavalt muuta ja parandada. Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsust (EL) 2021/1870 vastavalt muuta ja parandada. Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega.

| (11) | Õiguskindluse huvides tuleks kindlaks määrata käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev, |
| --- | --- |

(11)

Õiguskindluse huvides tuleks kindlaks määrata käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (EL) 2021/1870 muudetakse ja parandatakse järgmiselt.

| | I lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale. |
| --- | --- |

I lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

| | II lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale. |
| --- | --- |

II lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 26. juulist 2023.

Brüssel, 25. juuli 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 22. oktoobri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1870, millega kehtestatakse kosmeetikatoodetele ja loomahooldustoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid (ELT L 379, 26.10.2021, lk 8).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

3

(4)  https://recyclass.eu/guidelines/natural-pe-hd-containers-and-tubes/

4

https://recyclass.eu/guidelines/natural-pp-containers-and-tubes/

(5)  Vt Faraca, G., Vidal Abarca Garrido, C., Kaps, R.B., Fernandez Carretero, A. ja Wolf, O., Revision of EU Ecolabel Criteria for Cosmetic Products and Animal Care Products (previously „Rinse-off Cosmetic Products“), EUR 30724 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021, ISBN 978-92-76-38088-7 (veebis), doi:10.2760/014175 (veebis), JRC125388.

5

Revision of EU Ecolabel Criteria for Cosmetic Products and Animal Care Products (previously „Rinse-off Cosmetic Products“)

---

I LISA

Otsuse (EL) 2021/1870 I lisa muudetakse ja parandatakse järgmiselt.

| 1) | Jaotises „Raamistik“ asendatakse mõiste 1 järgmisega:






  „1) | „toimeainete mass“ (active content, AC) – tootes sisalduvate orgaaniliste koostisainete (v.a koostisainetes sisalduv vesi ja orgaanilised abrasiivained) summaarne kogus grammides; arvutatakse lähtuvalt lõpptoote täpsest koostisest;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Jaotises „Raamistik“ asendatakse mõiste 1 järgmisega:

„1)

„toimeainete mass“ (active content, AC) – tootes sisalduvate orgaaniliste koostisainete (v.a koostisainetes sisalduv vesi ja orgaanilised abrasiivained) summaarne kogus grammides; arvutatakse lähtuvalt lõpptoote täpsest koostisest;“.

| 2) | 4. kriteeriumi „Keelatud ja piiratud kasutusega ained“ parandatakse järgmiselt:






  a) | 4. kriteeriumi punkti a alapunkti i esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:

  „Tootes ei tohi selliste ainete sisaldus, mis vastavad mõnele määruse (EÜ) nr 1272/2008 tabelis 4 loetletud ohuklassi, -kategooriasse ja sellega seotud ohulausekoodi alla klassifitseerimise kriteeriumile, olla mahapestavate toodete puhul ≥ 0,0100 massiprotsenti ja mittemahapestavate toodete puhul ≥ 0,0010 massiprotsenti, v.a erandite puhul, mis on märgitud tabelis 5 ja 4. kriteeriumi punkti a alapunktis iii.“; |
| --- | --- | --- |

2)

4. kriteeriumi „Keelatud ja piiratud kasutusega ained“ parandatakse järgmiselt:

a)

4. kriteeriumi punkti a alapunkti i esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„Tootes ei tohi selliste ainete sisaldus, mis vastavad mõnele määruse (EÜ) nr 1272/2008 tabelis 4 loetletud ohuklassi, -kategooriasse ja sellega seotud ohulausekoodi alla klassifitseerimise kriteeriumile, olla mahapestavate toodete puhul ≥ 0,0100 massiprotsenti ja mittemahapestavate toodete puhul ≥ 0,0010 massiprotsenti, v.a erandite puhul, mis on märgitud tabelis 5 ja 4. kriteeriumi punkti a alapunktis iii.“;

| b) | 4. kriteeriumi punkti b esimesest lõigust jäetakse välja sõna „lisandina“; |
| --- | --- |

b)

4. kriteeriumi punkti b esimesest lõigust jäetakse välja sõna „lisandina“;

| c) | jaotises „Hindamine ja kontroll“ asendatakse joonealune märkus 12 järgmisega:

  „https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.“ |
| --- | --- |

c)

jaotises „Hindamine ja kontroll“ asendatakse joonealune märkus 12 järgmisega:

„https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.“

| 3) | 5. kriteeriumi „Pakend“ muudetakse ja parandatakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Sertifitseeritava mahapestava vedela toote (v.a hambapasta) pakendi maht peab olema vähemalt 150 ml.“; |
| --- | --- | --- |

3)

5. kriteeriumi „Pakend“ muudetakse ja parandatakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Sertifitseeritava mahapestava vedela toote (v.a hambapasta) pakendi maht peab olema vähemalt 150 ml.“;

| b) | tabeli 8 teise rea teises veerus asendatakse kuues taane järgmisega:






  „– | Mis tahes muust plastist (tihedus < 1 g/cm3) ümbrissilt/silt koos PPst või HDPEst pakendiga (välja arvatud PPst sildid ja polüolefiinidest ümbrissildid koos PPst pakendiga ning PEst sildid ja PEst ümbrissildid koos HDPEst pakendiga).“ |
| --- | --- | --- |

b)

tabeli 8 teise rea teises veerus asendatakse kuues taane järgmisega:

„–

Mis tahes muust plastist (tihedus < 1 g/cm3) ümbrissilt/silt koos PPst või HDPEst pakendiga (välja arvatud PPst sildid ja polüolefiinidest ümbrissildid koos PPst pakendiga ning PEst sildid ja PEst ümbrissildid koos HDPEst pakendiga).“

---

II LISA

Otsuse (EL) 2021/1870 II lisa muudetakse ja parandatakse järgmiselt.

| 1) | Jaotises „Raamistik“ asendatakse mõiste 1 järgmisega:






  „1) | „toimeainete mass“ (active content, AC) – tootes sisalduvate orgaaniliste koostisainete (v.a koostisainetes sisalduv vesi ja orgaanilised abrasiivained) summaarne kogus grammides; arvutatakse lähtuvalt lõpptoote täpsest koostisest;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Jaotises „Raamistik“ asendatakse mõiste 1 järgmisega:

„1)

„toimeainete mass“ (active content, AC) – tootes sisalduvate orgaaniliste koostisainete (v.a koostisainetes sisalduv vesi ja orgaanilised abrasiivained) summaarne kogus grammides; arvutatakse lähtuvalt lõpptoote täpsest koostisest;“.

| 2) | 3. kriteeriumi „Keelatud ja piiratud kasutusega ained“ parandatakse järgmiselt:






  a) | punkti 3 alapunkti b esimest lõiku parandatakse järgmiselt:






  i) | esimesest lausest jäetakse välja sõna „lisandina“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

3. kriteeriumi „Keelatud ja piiratud kasutusega ained“ parandatakse järgmiselt:

a)

punkti 3 alapunkti b esimest lõiku parandatakse järgmiselt:

i)

esimesest lausest jäetakse välja sõna „lisandina“;

| ii) | teisest lausest jäetakse välja sõna „lisandina“; |
| --- | --- |

ii)

teisest lausest jäetakse välja sõna „lisandina“;

| b) | jaotist „Hindamine ja kontroll“ parandatakse järgmiselt:






  i) | teise lõigu punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lõpptoote ohutuskaart ning kõigi lõpptootes sisalduvate ainete/segude ohutuskaardid ja andmed nende sisalduse kohta lõpptootes;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

jaotist „Hindamine ja kontroll“ parandatakse järgmiselt:

i)

teise lõigu punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lõpptoote ohutuskaart ning kõigi lõpptootes sisalduvate ainete/segude ohutuskaardid ja andmed nende sisalduse kohta lõpptootes;“

| ii) | joonealuse märkuse 10 tekst asendatakse järgmisega:

  „https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table“. |
| --- | --- |

ii)

joonealuse märkuse 10 tekst asendatakse järgmisega:

„https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table“.

| 3) | 4. kriteeriumi „Pakend“ muudetakse ja parandatakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Sertifitseeritava vedela loomahooldustoote pakendi maht peab olema vähemalt 150 ml.“; |
| --- | --- | --- |

3)

4. kriteeriumi „Pakend“ muudetakse ja parandatakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Sertifitseeritava vedela loomahooldustoote pakendi maht peab olema vähemalt 150 ml.“;

| b) | tabeli 7 teise rea teises veerus asendatakse kuues taane järgmisega:






  „– | Mis tahes muust plastist (tihedus < 1 g/cm3) ümbrissilt/silt koos PPst või HDPEst pakendiga (välja arvatud PPst sildid ja polüolefiinidest ümbrissildid koos PPst pakendiga ning PEst sildid ja PEst ümbrissildid koos HDPEst pakendiga).“ |
| --- | --- | --- |

b)

tabeli 7 teise rea teises veerus asendatakse kuues taane järgmisega:

„–

Mis tahes muust plastist (tihedus < 1 g/cm3) ümbrissilt/silt koos PPst või HDPEst pakendiga (välja arvatud PPst sildid ja polüolefiinidest ümbrissildid koos PPst pakendiga ning PEst sildid ja PEst ümbrissildid koos HDPEst pakendiga).“

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 26.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 187/81 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 187/81

---

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT KESK-AAFRIKA LEPINGUOSALISE VAHELISE VAHEPEALSE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA LOODUD MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 1/2023,

6. juuli 2023,

millega moodustatakse majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee [2023/1541]

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut, eriti selle artiklit 92,

võttes arvesse majanduspartnerluslepingu komitee 15. detsembri 2016. aasta otsust nr 1/2016 komitee töökorra vastuvõtmise kohta, eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (1) (edaspidi „leping“) artiklis 92 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ning selles nimetatud eesmärkide täitmise eest. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu (1) (edaspidi „leping“) artiklis 92 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ning selles nimetatud eesmärkide täitmise eest.

| (2) | Majanduspartnerluslepingu komitee 15. detsembri 2016. aasta otsuse nr 1/2016 (2) (oma töökorra vastuvõtmise kohta) artiklis 5 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib moodustada endale alluvaid allkomiteesid, mis tegelevad teatavate lepinguga seotud küsimustega. |
| --- | --- |

(2)

Majanduspartnerluslepingu komitee 15. detsembri 2016. aasta otsuse nr 1/2016 (2) (oma töökorra vastuvõtmise kohta) artiklis 5 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib moodustada endale alluvaid allkomiteesid, mis tegelevad teatavate lepinguga seotud küsimustega.

| (3) | On vaja moodustada majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee, |
| --- | --- |

(3)

On vaja moodustada majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Ühenduse ja Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise partnerluse elluviimiseks moodustatakse majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee, mis täidab artiklis 2 nimetatud ülesandeid.

2.   Majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee peaeesmärk on aidata kaasa teabevahetusele põllumajanduse, karjakasvatuse ja maaelu arengu küsimustes.

Artikkel 2

1.   Majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee ülesanne on vaadata läbi dokumente, et töötada nende põhjal välja ja esitada arvamusi ning teha ettepanekuid põllumajanduse, karjakasvatuse ja maaelu arengu küsimustes. See võimaldab lepinguosalistel vahetada kogemusi, teavet ja parimaid tavasid ning pidada üksteisega nõu küsimustes, mis on seotud lepingu I jaotise artiklis 2 kindlaks määratud üld- ja erieesmärkidega ning mis jäävad allkomitee allpool kirjeldatud pädevuse piiresse.

2.   Majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomiteel on majanduspartnerluslepingu komitee alluvuses järgmised ülesanded:

| a) | jälgida lepingu II, III ja V jaotise täitmist kõikides põllumajandus- ja loomakasvatustoodetega kauplemise, sanitaar- ja fütosanitaar-, toiduga kindlustatuse, maaelu arengu ning samuti intellektuaalomandi ja säästva arengu küsimustes, kui need puudutavad põllumajandus- ja loomakasvatustooteid; |
| --- | --- |

a)

jälgida lepingu II, III ja V jaotise täitmist kõikides põllumajandus- ja loomakasvatustoodetega kauplemise, sanitaar- ja fütosanitaar-, toiduga kindlustatuse, maaelu arengu ning samuti intellektuaalomandi ja säästva arengu küsimustes, kui need puudutavad põllumajandus- ja loomakasvatustooteid;

| b) | osaleda põllumajanduse, loomakasvatuse ja maaelu arengu alases poliitilises dialoogis järgmistes valdkondades:






  i) | põllumajandustoodete ja loomakasvatussaaduste tootmine, tarbimine, kaubanduse edendamine ja turu areng; |
| --- | --- | --- |

b)

osaleda põllumajanduse, loomakasvatuse ja maaelu arengu alases poliitilises dialoogis järgmistes valdkondades:

i)

põllumajandustoodete ja loomakasvatussaaduste tootmine, tarbimine, kaubanduse edendamine ja turu areng;

| ii) | põllumajandus- ja karjakasvatussektorisse, sealhulgas väiketootmisse investeerimise edendamine; |
| --- | --- |

ii)

põllumajandus- ja karjakasvatussektorisse, sealhulgas väiketootmisse investeerimise edendamine;

| iii) | põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika, õigusaktid ja reeglid, sealhulgas geograafiliste tähiste ja mahepõllumajanduse poliitika; |
| --- | --- |

iii)

põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika, õigusaktid ja reeglid, sealhulgas geograafiliste tähiste ja mahepõllumajanduse poliitika;

| iv) | uus tehnoloogia, teadusuuringud ja innovatsioon ning teadmussiire põllumajandussektorisse, samuti kestlikele toidusüsteemidele ülemineku edendamise meetmed. |
| --- | --- |

iv)

uus tehnoloogia, teadusuuringud ja innovatsioon ning teadmussiire põllumajandussektorisse, samuti kestlikele toidusüsteemidele ülemineku edendamise meetmed.

3.   Majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee teeb ka seiret majanduspartnerluslepingu komitee soovituste rakendamise üle lõikes 2 kindlaks määratud pädevusvaldkonnas.

4.   Majanduspartnerluslepingu allkomitee esitab oma arvamused majanduspartnerluslepingu komiteele.

Artikkel 3

Majanduspartnerluslepingu põllumajanduse ja maaelu arengu allkomitee koosneb ühelt poolt Euroopa Komisjoni ja teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise esindajatest. Esindatud lepinguosalised võivad ühise otsusega kutsuda osalema teisi isikuid, eelkõige allkomitee pädevusalasse kuuluvate sidusrühmade esindajaid.

Artikkel 4

Majanduspartnerluslepingu allkomitee tuleb kokku kas füüsiliselt või mõnel muul sobival viisil, milles lepinguosalised kokku lepivad. Allkomitee koosolekute päevakord ja sagedus määratakse kindlaks lepinguosaliste konsensuse alusel.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Yaoundé, 6. juuli 2023

Kameruni Vabariigi nimel

Jean TCHOFFO

Euroopa Liidu nimel

Cristina MIRANDA GOZALVEZ

---

(1)  
  ELT L 57, 28.2.2009, lk 2.

1

(2)  
  ELT L 17, 21.1.2017, lk 46.

2

---